АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту Закону України 
“Про безпеку та здоров’я працівників на роботі” 
(далі –проект акта)

І. Визначення проблеми

Розвиток ринкових відносин, впровадження в різні галузі економіки нових технологій одночасно з використанням фізично і морально застарілих технологічних процесів та виробничого обладнання, що є джерелом підвищеної небезпеки, зумовлює необхідність реформування системи управління охороною праці.
Система управління охороною праці, яку було сформовано відповідно до командно-адміністративних засад планової економіки, довела свою ефективність за умови монополії державної форми власності в усіх галузях народного господарства, планування розвитку технічних систем і значного регламентування процедур і правил, пов’язаних із застосуванням виробничого обладнання та виконанням робіт.
Такий підхід не сприяє запровадженню ефективного механізму економічного стимулювання роботодавців до створення належних, безпечних і здорових умов праці і не дає змоги роботодавцям вибирати найефективніший спосіб управління та інтегрувати систему управління охороною праці в загальну систему управління підприємством.
Жорстка регламентація правил виконання робіт і використання машин і механізмів призвела до накопичення значного обсягу нормативно-правових актів з безпеки та гігієни праці і не дає можливості оперативно та своєчасно реагувати на швидкий розвиток технологій та економіки і характеризується неефективним використанням ресурсів.
За таких умов підприємствам, особливо мікро- та малим, складно швидко адаптуватися до сучасних технологій, змін на ринку товарів і послуг.
Ключова проблема, яку передбачається розв’язати, – застарілість та неефективність існуючого способу державного регулювання охороною праці.
Така ситуація обумовлена тим, що існуюча система на всіх рівнях у своїй основі функціонує за “реактивним” принципом коригувальних дій, тобто реагування на наслідки нещасних випадків у вигляді видання державою нормативних актів, які передбачають правила безпечної поведінки при виконанні відповідних робіт.
Спосіб впливу на роботодавців базується на засадах адміністративного чи кримінального покарання за порушення встановлених державою правил чи приписів з безпеки. В той же час міжнародна практика свідчить, що роботодавець має бути більш самостійним у виборі найефективніших способів організації безпеки працівників та нести в першу чергу матеріальну (фінансову) відповідальність за якість такого вибору та ефективність визначеної ним політики безпеки.
Іншим негативним наслідком прямої державної регламентації правил виконання робіт і застосування устаткування стало накопичення значного обсягу в більшості випадків застарілих нормативно-правових актів з безпеки та гігієни праці. Такі правила не відповідають реальним потребам в організації безпеки і носять формальний характер, лише створюючи додаткові підстави для притягнення роботодавця до відповідальності за їх порушення без будь-яких позитивних наслідків для безпеки в цілому та потерпілих працівників зокрема.
При цьому роботодавці замість розробки та реалізації власної безпекової політики вимушені витрачати ресурси на виконання неефективних положень нормативних актів, що з іншого боку дає їм підстави формально уникати відповідальності за наслідки нещасних випадків, посилаючись на дотримання таких формальних положень.
Об’єктивна необхідність модернізації державної політики в сфері безпеки працівників також посилюється отриманням статусу кандидата на членство в ЄС та подальшій інтеграції України в рамках Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони.
Тому вирішення визначеної проблеми передбачається шляхом прийняття проекту акта, який замінить собою Закон України “Про охорону праці”.

Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни	Так	-	
Держава	Так	-	
Суб’єкти господарювання,	Так	-	
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	Так	-	

Врегулювання зазначеної проблеми не може бути здійснено за допомогою ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються нормативно-правовими актами.

ІІ. Цілі державного регулювання

Метою розроблення проекту акта є формування нової національної системи запобігання професійним ризикам шляхом впровадження на законодавчому рівні ризикоорієнтованого підходу у сфері організації безпеки та здоров’я працівників, що ґрунтується на принципах усунення небезпек, оцінювання, контролю та управління ризиками.

Цілями проекту акта є:
підвищення рівня захисту життя та здоров’я працівників;
зниження рівня та зменшенню частоти виробничого травматизму, аварій та професійних захворювань;
формуванню культури безпеки та гігієни праці;
спрощенню законодавства щодо безпеки та гігієни праці та зменшенню адміністративного і регуляторного навантаження на роботодавця;
покращенню інвестиційного клімату в Україні;
поступовій імплементації норм Європейського Союзу в національне законодавство.
Реалізація законодавчої ініціативи дасть змогу:
1.	Для громадян – забезпечити збереження життя й здоров’я, як найвищу соціальну цінність, гарантувавши їм право на належні, безпечні та здорові умови праці.
2.	Для держави – спрощення законодавства щодо безпеки та гігієни праці та зменшенню адміністративного і регуляторного навантаження на роботодавця; посиленню чесної конкуренції, розширенню доступу українських підприємств до міжнародного ринку та підвищенню їх конкурентоспроможності на такому ринку; покращенню інвестиційного клімату в Україні; поступовій імплементації норм Європейського Союзу в національне законодавство.
3.	Суб’єктів господарювання – забезпечення сприятливого середовища для провадження господарської діяльності; створення умов для розвитку малого і середнього підприємництва.

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей

1. Визначення альтернативних способів

Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1.

Залишення існуючої ситуації без змін.	Така альтернатива досягнення цілей державного регулювання не дозволить вирішити проблеми, що зазначені у розділі І, а також не дозволить досягти цілей державного регулювання, спрямованих на формування нової національної системи запобігання професійним ризикам шляхом впровадження на законодавчому рівні ризикоорієнтованого підходу у сфері організації безпеки та здоров’я працівників.
	
Альтернатива 2.

прийняття проекту акта, який замінить собою Закон України “Про охорону праці”	Альтернатива передбачає прийняття нового проект акта, який дозволить запровадити нову національну систему запобігання виробничим ризикам, засновану на принципах оцінювання, контролю ризиків та управління ними, які є базовими для побудови подібних систем у розвинених країнах Європи та світу.
На противагу існуючій системі, запропоновані проектом акту підходи передбачають організацію системи безпеки і здоров’я працівників за “проактивним” принципом запобіжних дій.
Зміна принципів побудови системи передбачає, в тому числі, і зміну об’єкту впливу державної політики: з нинішніх “безпека праці” або “охорона праці” – на європейський “безпека працівника”. 
Також проектом акту передбачається:
запровадження за європейським прикладом системи мінімальних вимог щодо безпеки та здоров’я працівників, та регулярне здійснення роботодавцем оцінювання ризиків, які можуть виникнути на конкретному робочому місці, розробки і впровадження заходів щодо їх мінімізації або усунення.
визначення на рівні закону ключових термінів та понять в цій сфері, які на сьогодні відсутні, зокрема поняття інциденту, професійного ризику, оцінювання ризиків, робочого місця, шкідливих та небезпечних професійних факторів, аудиту системи безпеки та здоров’я працівників, експертної організації; представники працівників і багато інших.
встановлення обов’язку роботодавців щодо забезпечення безпеки та здоров’я окремих категорій працівників особливих категорій працівників (працівниць, які нещодавно народили, та працівниць, які годують грудьми; працівників, які не досягли 18-тирічного віку; працівників з інвалідністю), і передбачається обов’язок забезпечувати посилену увагу до захисту генетичного спадку працівників.
запровадження обов’язку щодо включення до стандартів освіти при здобутті повної загальної середньої, професійної (професійно-технічної), фахової передвищої, вищої і післядипломної освіти вимог до обов’язкових компетентностей здобувача світи в сфері безпеки та здоров’я працівників.
Окрема увага приділена підтримці державою наукових досліджень в сфері безпеки та здоров’я працівників та визначення на державному рівні необхідності їх організації та фінансування.
Проектом акта врегульовано, що сфера безпеки та здоров’я працівників є складовою законодавства про працю.
Крім цього, така альтернатива сприятиме імплементації Директиви Ради 89/391/ЄЕС, що є логічним та послідовним продовженням обраного курсу наближення законодавства України до законодавства ЄС та сприятиме, зокрема:
- підвищенню рівня захисту життя та здоров’я працівників; 
- підвищенню відповідальності роботодавців за створення належних умов праці та безпечного робочого середовища;
- спрощенню законодавства у сфері безпеки та здоров’я працівників, зменшенню адміністративного і регуляторного навантаження на роботодавця;
- запровадженню механізмів покращення умов безпеки працівників та відповідних економічних стимулів;
- посиленню чесної конкуренції, розширенню доступу українських підприємств до міжнародного ринку та підвищенню їхньої конкурентоспроможності на цьому ринку;
- поступовій імплементації норм законодавства Європейського Союзу в національне законодавство.

2.Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей

Оцінка впливу на сферу інтересів держави

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Відсутні
	На тому ж рівні 	
Альтернатива 2	Спрощення законодавства щодо безпеки та гігієни праці та зменшенню адміністративного і регуляторного навантаження на роботодавця.
Посилення чесної конкуренції, розширенню доступу українських підприємств до міжнародного ринку та підвищенню їх конкурентоспроможності на такому ринку.
Покращення інвестиційного клімату в Україні.
Поступова імплементація норм Європейського Союзу в національне законодавство.	Не прогнозуються	

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Відсутні	Загроза для життя та / або здоров’я 
	
Альтернатива 2	Забезпечення конституційних прав громадян на збереження життя й здоров’я, як найвища соціальну цінність, гарантувавши їм право на належні, безпечні та здорові умови праці.	Відсутні	

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання

Показник	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць

Станом на 01.01.2020*
	518	17751	362 328	48 948 	380 597	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків
	0,1 %	4,7 %	82,3	12,9 %	100 %	

*За даними Державної служби статистики http://www.ukrstat.gov.ua/

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати
	
Альтернатива 1
	Не передбачаються	Залишення існуючої ситуації без змін надасть змогу надалі роботодавцям замість розробки та реалізації власної безпекової політики витрачати ресурси на виконання неефективних положень нормативних актів, що з іншого боку дає їм підстави формально уникати відповідальності за наслідки нещасних випадків, посилаючись на дотримання таких положень.
	
Альтернатива 2
	Забезпечення сприятливого середовища для провадження господарської діяльності.
Створення умов для розвитку малого і середнього підприємництва.	Витрати пов’язані з процедурами отримання первинної інформації про вимоги регулювання	

ВИТРАТИ
на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта

Порядковий номер	Витрати	За перший рік	За п’ять років	
1	Отримання первинної інформації про вимоги регулювання	2 год. (час, який витрачається с/г на пошук нормативно-правового акта в мережі Інтернет та ознайомлення з ним; за результатами консультацій) х *39,26 грн. = 78,52 грн.	0,00 грн. (припущено, що суб’єкт повинен виконувати вимоги регулювання лише в перший рік; за результатами консультацій)
	
2	Організація виконання вимог регулювання	**0,00 грн.	**0,00 грн.	
3	РАЗОМ (сума рядків: 1 + 2), гривень	78,52 грн.	0,00 грн.	
4	Кількість суб’єктів господарювання великого та середнього підприємництва, на яких буде поширено регулювання, одиниць	18269	х	
5	Сумарні витрати суб’єктів господарювання великого та середнього підприємництва, на виконання регулювання (вартість регулювання) (рядок 3 х рядок 4), гривень	1 434 481,88 грн	х	

* У розрахунку вартості години роботи використано вартість 1 години роботи, яка відповідно до Закону України “Про Державний бюджет України”, з 01 січня 2022 року становить – 39,26 грн.
** Після прийняття проекту акта витрати, на організацію виконання вимог регулювання суб’єктів господарювання, будуть розраховуватись під час підготовки відповідних підзаконних нормативно-правових актів.
ТЕСТ
малого підприємництва (М-Тест)

1. Консультації з представниками мікро- та малого підприємництва щодо оцінки впливу регулювання.
Консультації щодо визначення впливу запропонованого регулювання на суб’єктів малого підприємництва та визначення детального переліку процедур, виконання яких необхідно для здійснення регулювання, проведено розробником у період з 15.10.2020 по 23.10.2020.

Порядковий номер	Вид консультації (публічні консультації прямі (круглі столи, наради, робочі зустрічі тощо), інтернет-консультації прямі (інтернет-форуми, соціальні мережі тощо), запити (до підприємців, експертів, науковців тощо)	Кількість учасників консультацій, осіб	Основні результати консультацій (опис)	
1	Виїзне засідання робочої групи з опрацювання проекту акта	36	Підготовлено відповідний проект акта, та отримано інформацію, щодо переліку процедур, які необхідно виконати у зв’язку із його прийняттям 	

2. Вимірювання впливу регулювання на суб’єктів малого підприємництва (мікро- та малі):

кількість суб’єктів малого підприємництва, на яких поширюється регулювання: 411276, у тому числі малого підприємництва 362328 та мікропідприємництва 48948;
питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких проблема справляє вплив 95,2 % 

3. Розрахунок витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання вимог регулювання
У розрахунку вартості години роботи використано вартість 1 години роботи, яка відповідно до Закону України “Про Державний бюджет України”, з 01 січня 2022 року становить – 39,26 грн.
Первинна інформація про вимоги регулювання може бути отримана за результатами пошуку проекту акта на офіційному веб-порталі Верховної Ради України.
Інформація про розмір час, який витрачається суб’єктами господарювання на отримання зазначеної інформації є оціночною.

Порядковий номер	Найменування оцінки	У перший рік (стартовий рік впровадження регулювання)	Періодичні (за наступний рік)	Витрати за
п’ять років	
Оцінка “прямих” витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання регулювання	
1	Придбання необхідного обладнання (пристроїв, машин, механізмів)
	-	-	-	
2	Процедури повірки та/або постановки на відповідний облік у визначеному органі державної влади чи місцевого самоврядування
	-	-	-	
3	Процедури експлуатації обладнання (експлуатаційні витрати - витратні матеріали)	-	-	-	
4	Процедури обслуговування обладнання (технічне обслуговування)	-	-	-	
5	Інші процедури (уточнити)
	-	-	-	
6	Разом, гривень
	-	-	-	
7	Кількість суб’єктів господарювання, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць
	411 276			
8	Сумарно, гривень				
	
Оцінка вартості адміністративних процедур суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування
	
9	Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання
Формула:
витрати часу на отримання інформації про регулювання, отримання необхідних форм та заявок Х вартість часу суб’єкта малого підприємництва (заробітна плата) Х оціночна кількість форм
	2 год. (час, який витрачається с/г на пошук нормативно-правового акта в мережі Інтернет та ознайомлення з ним; за результатами консультацій) х *39,26 грн. = 78,52 грн.	00,00 грн. (припущено, що суб’єкт повинен виконувати вимоги регулювання лише в перший рік; за результатами консультацій)
	00,00 грн. (припущено, що суб’єкт повинен виконувати вимоги регулювання лише в перший рік; за результатами консультацій)
	
10	Процедури організації виконання вимог регулювання
Формула:
витрати часу на розроблення та впровадження внутрішніх для суб’єкта малого підприємництва процедур на впровадження вимог регулювання Х вартість часу суб’єкта малого підприємництва (заробітна плата) Х оціночна кількість внутрішніх процедур
	*0,00	*0,00	*0,00	
11	Процедури офіційного звітування
	0,00	0,00	0,00	
12	Процедури щодо забезпечення процесу перевірок
	0,00	0,00	0,00	
13	Інші процедури 
	-	-	-	
14	Разом, гривень
	78,52 грн.	х	х	
15	Кількість суб’єктів малого підприємництва, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць
	411 276	х	х	
16	Сумарно, гривень
	32 293 391,50	х	х	

*Після прийняття проекту акта витрати, на організацію виконання вимог регулювання суб’єктів господарювання, будуть розраховуватись під час підготовки відповідних підзаконних нормативно-правових актів.

Сумарні витрати за альтернативами
	Сума витрат, гривень	
Альтернатива 1		
Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва	1 434 481,88	
Сумарні витрати для суб’єктів господарювання малого підприємництва 	32 293 391,50	
Альтернатива 2		
Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва	0	
Сумарні витрати для суб’єктів господарювання малого підприємництва 	0	

ІV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1	1 - цілі прийняття регуляторного акта не можуть бути досягнуті (проблема продовжує існувати)
	Збереження чинного регулювання не дає змоги досягнути цілей державного регулювання, визначених у розділі ІІ Аналізу.	
Альтернатива 2	4 - цілі прийняття регуляторного акта досягаються повною мірою (проблема більше існувати не буде)

	Прийняття проекту акта є найбільш прийнятним та ефективним способом, який дозволить досягти цілей державного регулювання, визначених у розділі ІІ Аналізу.	

Рейтинг результативності	Вигоди
(підсумок)	Витрати
(підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1	Відсутні	Для держави:
На тому ж рівні.

Для громадян:
Загроза для життя та / або здоров’я.

Для суб’єктів господарювання:
Залишення існуючої ситуації без змін надасть змогу надалі роботодавцям замість розробки та реалізації власної безпекової політики витрачати ресурси на виконання неефективних положень нормативних актів, що з іншого боку дає їм підстави формально уникати відповідальності за наслідки нещасних випадків, посилаючись на дотримання таких положень.
	Така альтернатива досягнення цілей державного регулювання не дозволить вирішити проблеми, за значені у розділі І Аналізу, а також досягти цілей державного регулювання  спрямованих на формування нової національної системи запобігання професійним ризикам шляхом впровадження на законодавчому рівні ризикоорієнтованого підходу у сфері організації безпеки та здоров’я працівників	
Альтернатива 2	Для держави:
Спрощення законодавства щодо безпеки та гігієни праці та зменшенню адміністративного і регуляторного навантаження на роботодавця.
Посилення чесної конкуренції, розширенню доступу українських підприємств до міжнародного ринку та підвищенню їх конкурентоспроможності на такому ринку.
Покращення інвестиційного клімату в Україні.
Поступова імплементація норм Європейського Союзу в національне законодавство.

Для громадян:
забезпечення конституційних прав громадян на збереження життя й здоров’я, як найвища соціальну цінність, гарантувавши їм право на належні, безпечні та здорові умови праці.

Для суб’єктів господарювання:
забезпечення сприятливого середовища для провадження господарської діяльності.
Створення умов для розвитку малого і середнього підприємництва.
	Для держави:
Не прогнозується

Для громадян:
Загроза для життя та / або здоров’я.

Для суб’єктів господарювання:
Залишення існуючої ситуації без змін надасть змогу надалі роботодавцям замість розробки та реалізації власної безпекової політики витрачати ресурси на виконання неефективних положень нормативних актів, що з іншого боку дає їм підстави формально уникати відповідальності за наслідки нещасних випадків, посилаючись на дотримання таких положень.

Для громадян: відсутні

Для суб’єктів господарювання:
Для всіх суб’єктів господарювання прогнозуються витрати на ознайомлення з новими вимогами регулювання, а саме 56,62 грн. на одного суб’єкта господарювання.
	Така альтернатива забезпечує досягнення цілей шляхом прийняття проекту акта, який замінить собою Закон України „Про охорону праці”	

Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1.

Залишення існуючої ситуації без змін.	Альтернатива не дозволяє досягти поставлених цілей	Ризик впливу зовнішніх чинників на дію акта не прогнозується	
Альтернатива 2.

прийняття проекту акта, який замінить собою Закон України “Про охорону праці”	проект акта дозволить запровадити нову національну систему запобігання виробничим ризикам, засновану на принципах оцінювання, контролю ризиків та управління ними, які є базовими для побудови подібних систем у розвинених країнах Європи та світу.
	Ризик впливу зовнішніх чинників на дію акта не прогнозується	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми

Для розв’язання проблеми, визначеної у розділі І цього аналізу регуляторного впливу, передбачається прийняття Закону України “Про безпеку та здоров’я працівників на роботі”.
Прийняття проекту регуляторного акта дасть змогу максимально наблизити національне законодавство у сфері безпеки та здоров’я працівників на роботі до законодавства Європейського Союзу відповідно до зобов’язань у рамках Угоди про асоціацію.
Для забезпечення інформування суб’єктів господарювання про вимоги проекту регуляторного акта, необхідно здійснити його оприлюднення в засобах масової інформації та на офіційному сайті Міністерства економіки України.
Для реалізації вимог проекту регуляторного акта суб’єктам господарювання необхідно отримати первинну інформацію про вимоги регулювання.
Проект регуляторного акта набирає чинності через рік з дня його опублікування, крім пункту 13 частини четвертої статті 35 цього Закону, який набирає чинності через два роки з дня його опублікування.
Ризику впливу зовнішніх факторів на дію регуляторного акту немає. Досягнення цілей не передбачає додаткових організаційних заходів. Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.

VІ. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги

Реалізація регуляторного акта не потребуватиме додаткових бюджетних витрат і ресурсів на адміністрування регулювання органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування. Витрати здійснюватимуться в рамках бюджетного фінансування органів виконавчої влади.
Витрати на виконання вимог регуляторного акта для органу виконавчої влади не передбачаються, а тому розрахунок витрат згідно з додатком 3 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта не проводився.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу).
Розрахунок витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання вимог регулювання (Додаток 4 (Тест малого підприємництва) до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта), а також витрат на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва (Додаток 2 (Тест малого підприємництва) до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта), проведено в межах даного Аналізу.

VІІ. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта

Строк дії регуляторного акта пропонується не обмежувати.

VІІІ. Визначення показників результативності дії регуляторного акта

Показниками результативності регуляторного акта є:
розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і цільових фондів – не передбачено;
кількість суб’єктів господарювання, на яких поширюватиметься дія проекту регуляторного акта;
розмір коштів і час, що витрачатимуться суб’єктами господарювання на виконання вимог проекту регуляторного акта;
рівень поінформованості суб’єктів господарювання з основних положень проекту регуляторного акта буде високий, оскільки він буде оприлюднений на офіційному сайті Міністерства економіки України, сайті Верховної Ради України та в друкованих засобах масової інформації. 
Реалізація проекту регуляторного акта не впливає на розмір надходжень до держаного та місцевого бюджетів і держаних цільових фондів.

ІХ. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта

Відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься шляхом проведення базового, повторного та періодичних відстежень статистичних показників результативності акта, визначених під час проведення аналізу впливу регуляторного акта.
Базове відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися після набрання ним чинності, шляхом використання статистичних показників.
Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься через рік з дня набрання чинності, але не пізніше двох років після набрання ним чинності. За результатами даного відстеження відбудеться порівняння показників базового та повторного відстеження.
Періодичні відстеження результативності буде здійснюватися один раз на кожні три роки починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього акта.
Вид даних, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності – статистичні.
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися Міністерством економіки України.

Перший віце-премʼєр-міністр України – 
Міністр економіки України                                            Юлія СВИРИДЕНКО
__________________ 2022 р.