Пояснювальна записка
до проекту постанови Кабінету Міністрів України 
«Про особливості правового режиму використання земель під торфовищами та можливі види їх цільового призначення»

1. Мета
Метою прийняття постанови Кабінету Міністрів України                      «Про особливості правового режиму використання земель під торфовищами та можливі види їх цільового призначення» (далі – проект постанови) є встановлення особливостей правового режиму використання земель під торфовищами та можливих видів їх цільового призначення.

2. Обґрунтування необхідності прийняття акта 
Проект постанови розроблено на виконання пункту 5 доручення      Прем’єр-міністра України від 12.08.2020 № 31347/2/1-20 до Закону України        від 17 червня 2020  року  № 711–IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель».
З огляду на світові екологічні проблеми, пов’язані з глобальними змінами клімату і збереженням біорізноманіття, вагоме значення для забезпечення екобезпеки і збалансованого розвитку довкілля України має збереження водно-болотних, торфових екосистем. Болота – важливий гідрологічний і кліматичний регулятор, осередок депонування парникових газів через акумуляцію вуглецю, зона поширення багатьох рідкісних і цінних видів рослин.
Після масштабних осушувально-меліоративних заходів кінця                  ХХ століття, коли болота вважали непотрібними і навіть «шкідливими» природними утвореннями, після хижацького використання болотних ресурсів, яке спостерігається особливо в наші часи в Україні, охорона торфовищ має бути пріоритетною.
Торф вбирає воду в кількості до 90% свого об’єму і більш ніж на половину складається з органічного вуглецю. Незважаючи на те, що торфовища займають всього 3 відсотки від загальної площі планети, вони вміщають в собі 30% всього вуглецю, накопиченого в ґрунтах (550 мільярдів тон CO2) – удвічі більше, ніж всі ліси світу. Саме тому торфовища визнано найефективнішими наземними екосистемами для зберігання вуглецю.
При осушенні, рівень води в торфовищах штучно знижується, і це запускає процес розкладу органічної частини торфу за участі кисню. У міру висихання ґрунтів органіка виділяє поживні речовини, але потім ґрунт втрачає калій, а потім – фосфор, і починаються посухи. Внаслідок цього, торфовища перестають бути сховищем вуглецю і перетворюються на потужне джерело його викидів у глобальному масштабі. 

Продовження спалювання, деградації, осушення та експлуатації торфовищ чинить сильний негативний вплив на навколишнє середовище і несе в собі значні екологічні ризики через величезну кількість накопиченого вуглецю, що готова вивільнитися в атмосферу.
Болота працюють як фільтр, очищаючи численні і небезпечні забруднення, які потрапляють у поверхневі води із забруднених атмосферних опадів, ґрунтів, водозборів, промислових і побутових стоків. Значна частина чистої води в Дніпро надходить з Прип’яті, а в Прип’ять вода попадає з поліських боліт.
Проблема осушення торфовищ також тісно пов’язана з проблемою зникнення малих і зниження водності середніх і великих річок.
Перезволожені та заболочені землі в Україні займають близько                 5,4 млн. га, з яких осушено 3,3 млн. га. 
У Поліссі і західному регіоні України зосереджено 62 % меліоративного фонду та 71 % торфоболотних ґрунтів, а в окремих районах частка перезволожених угідь сягає 70-80 %. З 1 млн. га загальної площі торфоболотних ґрунтів України в Поліссі зосереджено майже 65 %. Нині в Україні площа вироблених торфовищ становить близько 100 тисяч га, а торфових згарищ — приблизно 3 тисячі га. І ті, й інші потребують ренатуралізації.
Болотні екосистеми дуже чутливі до антропогенного впливу, будь-яке втручання в які може викликати незворотні порушення їх функціонування, а саме: добування торфу, оранка, осушення, і пожежі як наслідок. Природних боліт в непорушеному стані залишилося в світі надто мало, а процес відновлення проходить вкрай повільно, настільки повільно, що цей вид ресурсу відноситься до практично непоновлюваних. Пожежі на осушених торфовищах завдають більше шкоди організму людини, ніж 60 чи навіть 80 викурених сигарет в день.
Таким чином, відповідно до наукових рекомендацій, торфовища, які лишилися у природному стані мають бути віднесені до територій природно-заповідного фонду, а ті меліоровані, на яких лишились природні екосистеми – мають бути відновлені та обводнені, тобто віднесені до категорії земель водного фонду. Обводнення осушених торфовищ є ефективним способом збереження біорізноманіття, водних ресурсів та відновлення їх здатності до накопичення вуглецю з атмосфери, а також припинення ними викидів СО2 внаслідок мінералізації. Зважаючи на високий ступінь правової захищеності земельних ділянок, що віднесені до земель оздоровчого призначення, земель історико-культурного призначення та земель лісогосподарського призначення, віднесення торфовищ до таких категорій земель вбачається допустимим.
3. Основні положення проекту акта
Проектом постанови передбачено визначити особливості правового режиму використання земель під торфовищами та можливі види їх цільового призначення, а саме:
- для земельних ділянок, в межах яких знаходяться торфовища, визначити категорії земель до яких можуть відноситись такі земельні ділянки у разі їх формування або внаслідок зміни цільового призначення (землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; землі оздоровчого призначення; землі історико-культурного призначення; землі лісогосподарського призначення; землі водного фонду);
- встановлення переліку виключень, щодо яких допускається зміна цільового призначення земельних ділянок із торфовищами (забезпечення національної безпеки і оборони; розміщення на них об’єктів загальнодержавного значення, доріг, ліній електропередачі та зв’язку, трубопроводів, осушувальних і зрошувальних каналів, геодезичних пунктів, житла, об’єктів соціально-культурного призначення, об’єктів, пов’язаних з видобуванням корисних копалин, нафтових і газових свердловин та виробничих споруд, пов’язаних з їх експлуатацією; відчуження земельних ділянок для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності).
4. Правові аспекти
Підпункт 15 пункту 2 Закону України від 17 червня 2020 року № 711-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо планування використання земель». Земельний кодекс України. 
5. Фінансово-економічне обґрунтування
Прийняття та реалізація проекту постанови не потребує додаткових коштів державного та місцевих бюджетів.
6. Пропозиція заінтересованих сторін
Проект постанови погоджено: 
без зауважень – Міністерством цифрової трансформації України, Міністерством фінансів України;
із зауваженнями, які враховано – Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України, Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру.
Міністерством юстиції України за результатами проведення правової експертизи надано висновок від 11 лютого 2021 року, яким проект постанови погоджено із зауваженнями, які враховано. Зокрема, Мінекономіки листом      від 13.01.2021 № 2851-02/1476-03 проект постанови надіслано до Мінцифри для проведення цифрової експертизи. Мінцифри листом від 22.01.2021                               № 1/04-2-571 надано висновок про проведення цифрової експертизи. Відповідно до параграфу 55-1 Регламенту Кабінету Міністрів України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 липня 2007 року № 950, позиція Мінагрополітики буде залучена під час розгляду проекту постанови на засіданні Уряду. 

Для визначення необхідності проведення антикорупційної експертизи проект постанови надіслано до Національного агентства з питань запобігання корупції (вх. № 03/2114/21 від 14.01.2021). Проект постанови не потребує проведення антикорупційної експертизи.
Проект постанови не потребує проведення консультацій із заінтересованими сторонами.
Проект постанови не стосується питань функціонування місцевого самоврядування, прав та інтересів територіальних громад, місцевого та регіонального розвитку, соціально-трудової сфери, прав осіб з інвалідністю, функціонування і застосування української мови як державної.
Проект постанови не потребує розгляду Науковим комітетом Національної ради України з питань розвитку науки і технологій.
Для громадського обговорення проект постанови було розміщено на офіційному вебсайті Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України.
7. Оцінка відповідності
У проекті постанови відсутні положення, що: стосуються зобов’язань України у сфері європейської інтеграції; прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод; впливають на забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків; містять ризики вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов’язаних з корупцією; створюють підстави для дискримінації.
8. Прогноз результатів 
Реалізація проекту постанови дозволить:
Визначити особливості використання земельних ділянок в межах яких знаходяться торфовища з глибиною залягання торфу більше одного метра і осушені незалежно від глибини, торфовища у складі водно-болотних угідь міжнародного значення.
Встановити обмеження щодо категорій земель до яких можуть бути віднесені новосформовані земельні ділянки та земельні ділянки цільове призначення яких змінюється,  в межах яких знаходяться торфовища з глибиною залягання торфу більше одного метра і осушені незалежно від глибини, торфовища у складі водно-болотних угідь міжнародного значення.
Проект постанови не містить положень, що стосуються ризиків та обмежень, які можуть виникнути під час реалізації постанови.

Міністр розвитку 
економіки, торгівлі та 
сільського господарства України				           Ігор ПЕТРАШКО

___ ____________  2021 р.