ЗАТВЕРДЖЕНО

Наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 
_____________ № ________

ІНСТРУКЦІЯ 
з виявлення, локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі 

I.	Загальні положення

1.	Ця Інструкція визначає комплекс фітосанітарних заходів, який включає виявлення, локалізацію та ліквідацію кільцевої гнилі картоплі. 

2.	Дія цієї Інструкції поширюється на юридичних та фізичних осіб, діяльність яких пов’язана з вирощуванням, зберіганням, транспортуванням, реалізацією, переробкою та знищенням картоплі, а також є обов’язковою для державних фітосанітарних інспекторів, інших посадових осіб органів виконавчої влади та місцевого самоврядування. 

II.	Визначення термінів

1.	У цій Інструкції терміни вживаються в такому значенні:
вегетаційний період – період року, в якому рослини активно ростуть в даній зоні, місці виробництва або ділянці виробництва;
вогнище зараження – об’єкт, на якому виявлено кільцеву гниль картоплі. За виявлення кільцевої гнилі у полі вогнищем зараження вважається площа усього поля, на присадибних ділянках – площа усієї присадибної ділянки, у сховищах – усе сховище;
кільцева гниль картоплі – небезпечна бактеріальна хвороба картоплі, збудником якої є бактерія Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus (далі – C. michiganensis); 
несертифікована картопля – насіннєва картопля, яка використовується фізичними особами для власних потреб;
потенційно заражена картопля – картопля, яка контактувала із: зараженою рослиною-господарем, сільськогосподарською технікою, яка обробляла заражені рослини-господарі, місцями зберігання, пакування заражених рослин-господарів;
прихована форма – захворювання рослини, за якого відсутні зовнішні ознаки його прояву;
рослина-господар – рослина, в якій проходить життєвий цикл збудника кільцевої гнилі картоплі, та яка здатна переносити його до здорової рослини (картопля та інші види рослин родини пасльонових (Solаnaceae), буряк);
споруда закритого ґрунту – утеплений ґрунт, парник, теплиця.

2.	Інші терміни у цій Інструкції вживаються у значеннях, наведених у законах України "Про карантин рослин", "Про насіння і садивний матеріал" та Порядку проведення інспектування, огляду, фітосанітарної експертизи (аналізів), повторної фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізів), нагляду, обстеження, моніторингу, знезараження об’єктів регулювання, оформлення сертифікатів, передбачених Законом України "Про карантин рослин", контролю за проведенням огляду в частині відбору зразків та вибіркового контролю за проведенням фітосанітарної експертизи (аналізів), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 листопада 2019 року № 1177 (далі – Порядок), Методичних вимогах у сфері насінництва щодо збереження сортових та посівних якостей насіннєвої картоплі, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12 липня 2019 року № 384, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 липня 2019 року за № 829/33800.

III.	Морфологія та біологія C. michiganensis

1.	Морфологічні особливості C. michiganensis.
Розвиток кільцевої гнилі картоплі викликають бактерії C. michiganensis (додаток 1 до цієї Інструкції). Бактерії паличкоподібні, не спороносні, об’єднані в ланцюжки або поодинокі, нерухомі, грампозитивні, розміром 0,6–1,4×0,3–0,6 мкм. Часто парні (описані як "лікті", бо формують V-подібні групи), а іноді утворюють малі групи неправильної форми, які схожі на китайські ієрогліфи (мал. 1, 2 додатка 1 до цієї Інструкції). Оптимальна температура для розмноження бактерії C. michiganensis – від +20 °С до +25 °С.

2.	Біологічні особливості C. michiganensis.
Прояв і розвиток кільцевої гнилі картоплі залежать від погодних умов, кількості інфекції у бульбах і стійкості сорту. У вологі роки за помірних температур від +12 °С до +17 °С спостерігається більш слабкий розвиток в’янення рослини або воно настає у більш пізні строки. Однак бульбова форма кільцевої гнилі розвивається дуже інтенсивно та призводить до утворення мокрої гнилі вже під час збирання, особливо на ранніх сортах картоплі. У посушливих умовах та за високих літніх температур від +23 °С до +25 °С в’янення рослин та їх загибель спостерігається у більш ранні строки. За таких умов розвиток хвороби на бульбах можна спостерігати в незначній мірі, однак при цьому збільшується число бульб із прихованою формою хвороби, і як наслідок, зростає ймовірність виникнення та активного розвитку кільцевої гнилі в період зберігання картоплі.

IV.	Виявлення C. michiganensis

1.	Виявлення C. michiganensis здійснюється шляхом проведення інспектування, огляду, у тому числі відбору зразків, фітосанітарної експертизи (аналізів), обстеження та/або моніторингу відповідно до законодавства України.

2.	Симптоми ураження картоплі C. michiganensis.
З метою виявлення кільцевої гнилі картоплі та вжиття своєчасних заходів з локалізації та ліквідації вогнищ хвороби, регулярно здійснюються обстеження шляхом візуальної перевірки бульб та/або рослин картоплі (Solanum tuberosum) з відбором зразків від насіннєвої та продовольчої картоплі. 
Виявлення C. michiganensis проводиться за методами, наведеними у розділі V цієї Інструкції. Під час обстеження та/або моніторингу державний фітосанітарний інспектор першочергово звертає увагу на зовнішній прояв симптомів кільцевої гнилі картоплі на бульбах та рослинах картоплі (додаток 2 до цієї Інструкції). 
Кільцева гниль картоплі проявляється у вигляді в’янення стебел рослин (стеблова форма) і загнивання бульб (розрізняють кільцеву та ямчасту форми).
Стеблова форма кільцевої гнилі картоплі на рослинах найбільше проявляється за посушливого спекотного літа. Листки стають світло-жовтими, потім сіро-зеленими з рідкими мозаїчними жовтими плямами, а потім коричневими. У роки з вологою та прохолодною погодою перебіг хвороби може відбуватися у прихованій формі. За сильного розвитку хвороби перші ознаки з’являються в період цвітіння. Листя уражених рослин поступово жовтіє, скручується вздовж головної жилки, стебла буріють, в’януть, засихають і падають на землю. Під хворою рослиною в ґрунті можна виявити маточну бульбу з ознаками кільцевої гнилі (мал. 1, 2, 4 додатка 2 до цієї Інструкції).
За кільцевої форми гнилі уражуються тканини судинної системи бульби. Ураження бульб проходить через столон. Початкову стадію захворювання можна виявити, якщо розрізати картоплину біля основи столону. На зрізі можна помітити склоподібну кремово-жовту зону навколо судинних тканин біля основи столону. На останній стадії розвитку хвороби судинне коло та зона зі зміною кольору розм’якшується, разом з цим на поверхні бульби з’являються червоні або коричневі плями навколо вічок, а також утворюються неправильної форми, часто зіркоподібні, тріщини. При стисканні бульби із її судинного кільця виділяється сироподібна речовина світло-жовтого кольору. Також може розвинутися потемніння судинного кільця, а симптоми на бульбі на цій стадії схожі на прояв бурої гнилі картоплі (збудник – Ralstonia solanacearum). Згодом загниває серцевина бульби, перетворюючись у в’язку масу з неприємним запахом (мал. 3, 4 додатка 2 до цієї Інструкції). 
Ознаки ямчастої форми гнилі проявляються на бульбах наприкінці березня. Спочатку загниває м’якоть безпосередньо під шкіркою, згодом гниль збільшується, утворюючи вдавлені ямки. Найбільший розвиток ямчастої форми гнилі відбувається за температури повітря від +18 °С до +20 °С (мал. 5 додатка 2 до цієї Інструкції).
Джерелом зараження кільцевою гниллю картоплі є хворі насіннєві бульби, передусім механічно пошкоджені, та заражені неперегнилі рослинні рештки. Хвороба також передається через сільськогосподарське обладнання і сільськогосподарські машини при контакті їх із зараженими бульбами та рослинами картоплі, тарою, при догляді за насадженнями картоплі (міжрядний обробіток, видалення картоплиння тощо).

3.	Обстеження та/або моніторинг місць вирощування картоплі для виявлення кільцевої гнилі на рослинах картоплі впродовж вегетаційного періоду проводиться відповідно до методики польового оцінювання (апробації) місць вирощування картоплі згідно зі схемами маршруту під час візуальної перевірки насаджень картоплі відповідно до додатка 3 до цієї Інструкції в такі строки:
перше – під час масового цвітіння картоплі; 
друге – за два–три тижні до збирання картоплі або перед знищенням картоплиння.
Державний фітосанітарний інспектор повинен перевірити насадження картоплі та інших рослин-господарів (томати, баклажани, перець), оглядаючи не менше п’яти відсотків рядків.
Під час обстеження та/або моніторингу насаджень картоплі державний фітосанітарний інспектор для формування зразка репрезентативно (від різних рослин) відбирає об’єднану пробу у кількості 200 шт. частин стебел рослин картоплі для проведення фітосанітарної експертизи (аналізів):
для виявлення прихованої форми хвороби – від рослин без характерних симптомів, наведених у пункті 2 цього розділу цієї Інструкції;
для виявлення C. michiganensis – від рослин з характерними симптомами, наведеними у пункті 2 цього розділу цієї Інструкції.

4.	Обстеження та/або моніторинг насаджень і місць зберігання картоплі здійснюється з такою періодичністю:
щорічно – у господарствах, які вирощують насіннєву картоплю; 
не рідше двох разів на рік – у вогнищі зараження;
не рідше, ніж один раз на чотири роки – у господарствах із виробництва картоплі для продовольчих цілей, або для переробки.
Обстеження та/або моніторинг може здійснюватися із іншою періодичністю за зверненням юридичної або фізичної особи.

5.	Обстеження та/або моніторинг місць зберігання картоплі щодо зараженості C. michiganensis здійснюється із обов’язковим відбором зразків від партій бульб картоплі, що зберігаються насипом, або від упакованих бульб картоплі.

6.	Відбір зразків проводиться таким чином:
зразки від картоплі, що зберігається, відбирають через три–чотири тижні після збирання врожаю і за 30–40 днів до садіння (бажано після перебирання або сортування картоплі);
відбирають виїмки бульб та формують об’єднану пробу відповідно до вимог міжнародних та/або національних стандартів із урахуванням вимог законодавства України;
зразки формуються від кожної партії картоплі, сорту, класу насіння, поля із урахуванням мінімального обсягу бульб картоплі для відбору зразків для фітосанітарної експертизи (аналізів) відповідно до додатка 4 до цієї Інструкції. Розмір зразка для фітосанітарної експертизи (аналізу) становить 200 шт. бульб. Візуальна перевірка бульб для виявлення прояву симптомів кільцевої гнилі здійснюється із розрізанням бульби відповідно до методики визначення посівних якостей насіннєвої картоплі (бульбового аналізу). 

7.	Відбір зразків бульб картоплі для виявлення C. michiganensis здійснюється:
у господарствах, які вирощують насіннєву картоплю – від кожної партії, сорту, класу насіння, поля. У випадку якщо один сорт та клас насіння був вирощений на декількох полях, зразок відбирають із кожного поля. Якщо один сорт та клас вирощені на різних полях, але зберігається разом, відбирають один зразок. У разі відбору зразка від партій насіннєвої картоплі відбір здійснюється від кожного сорту, класу, партії;
у господарствах, які вирощують картоплю для продовольчих потреб і переробки – від кожної партії, сорту, поля. Якщо один і той же сорт має різне походження або вирощений на окремих полях і зберігається окремо, відбирають окремий зразок від кожного сорту, місця зберігання, поля. Якщо картопля вирощена на різних полях і зберігається разом, відбирають один зразок.

8.	Юридичні та фізичні особи, які здійснюють господарську діяльність, пов’язану з виробництвом, обігом, у тому числі переробкою рослин-господарів C. michiganensis зберігають протягом трьох років документи, які засвідчують придбання насіннєвої картоплі.

9.	Після проведення обстеження та/або моніторингу однієї або декількох земельних ділянок (полів), на яких вирощується картопля, складається документ відповідно до пункту 83 Порядку. 

V.	Фітосанітарна експертиза (аналізи) C. michiganensis 

1.	Фітосанітарна експертиза (аналізи) з метою виявлення та діагностики збудника кільцевої гнилі картоплі проводиться відповідно до методів, зазначених у ДСТУ 4709:2006 "Карантин рослин. Методи бактеріологічної експертизи", стандарті Європейської і Середземноморської організації захисту рослин (ЄОЗР) щодо фітосанітарних заходів РМ 7/59 (1) "Діагностичний протокол для Clavibacter michiganensis subsp. sepedonicus", або інших стандартах, якими їх замінено, інших міжнародних, регіональних, галузевих або національних стандартів, рекомендованих виробниками обладнання або тест-систем, описаних у відповідних наукових статтях чи журналах, інших аналогічних придатних і оцінених методик, із урахуванням положень законодавства України про карантин рослин.

VI.	Локалізація і ліквідація вогнищ C. michiganensis

1.	При виявленні за результатами фітосанітарної експертизи (аналізів) C. michiganensis державний фітосанітарний інспектор вживає необхідних фітосанітарних заходів (процедур), визначених у цьому розділі. 

2.	Державний фітосанітарний інспектор, враховуючи біологічні особливості C. michiganensis, повинен визначити фітосанітарні заходи (процедури) з метою попередження проникнення хвороби з вогнища зараження у вільні від неї зони, локалізації та ліквідації виявленого вогнища, а також, за можливості, встановлення первинного джерела зараження. При цьому необхідно врахувати, що основним шляхом поширення C. michiganensis є насіннєва картопля, садивний матеріал рослин-господарів і несертифікована картопля.

3.	Державний фітосанітарний інспектор повинен позначити як заражені:
бульби картоплі чи рослини, партію насіннєвої або продовольчої картоплі, з яких було відібрано зразки;
техніку, транспортні засоби, контейнери, пакувальний матеріал та інші предмети, з якими контактувала або могла контактувати заражена картопля;
сховища або їх частини, у яких зберігалася заражена картопля;
місце вирощування і поле, з яких були зібрані заражені бульби чи рослини, або відібрані зразки.

4.	До отримання результатів фітосанітарної експертизи (аналізу) державний фітосанітарний інспектор забороняє переміщувати та садити потенційно заражену картоплю з господарств і партій або вантажу, з яких було відібрано зразок.

5.	Державний фітосанітарний інспектор у разі:
підтвердження за результатами фітосанітарної експертизи (аналізів)зараження картоплі – видає розпорядження про здійснення фітосанітарних заходів (процедур), вимоги до якого визначені у додатку 4 Порядку;
непідтвердження зараження картоплі C. michiganensis за результатами фітосанітарної експертизи (аналізів) – приймає рішення про припинення застосування фітосанітарних заходів (процедур) і повідомляє юридичну або фізичну особу.

6.	У разі підтвердження зараження картоплі C. michiganensis у розпорядженні про запровадження фітосанітарних заходів (процедур) також зазначається:
підстава запровадження фітосанітарних заходів (процедур);
джерело походження зараженої картоплі (за умови можливості його визначення);
межі вогнища зараження;
фітосанітарні заходи (процедури), які здійснюються у вогнищі зараження.

7.	З метою виявлення джерела походження зараженої картоплі юридична або фізична особа повинна надати державному фітосанітарному інспектору необхідну інформацію щодо походження зараженої картоплі (фітосанітарні, товаро-транспортні супровідні документи, сертифікат, що засвідчує посівні якості насіннєвої картоплі та сертифікат, що засвідчує сортові якості насіннєвої картоплі, супровідні документи на несертифіковану картоплю тощо), за результатами розгляду якої державний фітосанітарний інспектор здійснює заходи щодо перевірки місць походження зараженої картоплі. 

8.	Державний фітосанітарний інспектор при визначенні меж вогнища зараження C. michiganensis враховує:
місця вирощування і зберігання зараженої картоплі;
місця вирощування і зберігання потенційно зараженої картоплі;
площі, які оброблялися сільськогосподарською та іншою технікою, якою оброблялась або на якій перевозилась заражена картопля;
інші предмети, у тому числі й упаковка, які контактували із зараженою картоплею.

9.	Фітосанітарні заходи (процедури) щодо кільцевої гнилі картоплі у місцях зберігання здійснюються у вогнищі зараження відповідно до додатка 5 до цієї Інструкції та можуть включати:

1)	заборону використання зараженої або потенційно зараженої картоплі на насіннєві та продовольчі цілі, а також її обіг;

2)	технічну переробку зараженої картоплі, яка здійснюється у випадках, коли зміна її фізичних, хімічних чи біологічних властивостей забезпечить належний рівень фітосанітарного захисту.
Переробне підприємство повинно гарантувати відсутність ризику поширення C. michiganensis і має бути оснащеним:
устаткуванням для знищення відходів із вжиттям заходів із утилізації відходів відповідно до додатка 6 до цієї Інструкції за умови використання методів термічної або хімічної обробки; 
системою очищення та дезінфекції транспортних засобів, на яких було доставлено заражену картоплю, і які від’їжджають із переробного підприємства;
відповідним місцем утилізації відходів, яке забезпечує відсутність витоку відходів зараженої картоплі.
Відходи зараженої картоплі та інші тверді або рідкі відходи, пов’язані із зараженою картоплею, у місцях утилізації відходів знищуються шляхом вжиття заходів з утилізації відходів відповідно до додатка 6 до цієї Інструкції.
Дозволяється використання зараженої картоплі на продовольчі цілі та в якості корму в межах вогнища зараження. У цьому випадку партії зараженої картоплі реалізовуються та упаковуються на спеціально облаштованих майданчиках відповідного об’єкту утилізації відходів, які обладнані системою очищення та дезінфекції транспортних засобів, що виїжджають із таких майданчиків. Використання зараженої картоплі в якості корму для тварин допускається після її термічної обробки (за температури не менше +60 °С протягом 30 хвилин);

3)	знищення зараженої картоплі у випадках, коли технічна переробка не забезпечить належний рівень фітосанітарного захисту, проводиться у безпечний спосіб шляхом хімічної обробки або спалювання на переробних підприємствах, або в спеціально облаштованому місці. Знищення зараженої картоплі або потенційно зараженої картоплі може бути замінене її технічною переробкою виключно у випадку, якщо державний фітосанітарний інспектор підтверджує, що переробне підприємство має можливість здійснити переробку зараженої картоплі, а таке підприємство погоджується переробити заражену картоплю.
Заражена картопля або потенційно заражена картопля при її переміщенні з метою знищення та/або переробки повинна супроводжуватися карантинним сертифікатом;

4)	очищення та дезінфекцію, які здійснюються шляхом застосування одного з методів дезінфекції з метою ліквідації вогнищ кільцевої гнилі картоплі відповідно до додатка 7 до цієї Інструкції, щодо: 
заражених або ймовірно заражених сховищ, сільськогосподарської техніки, транспортних засобів та інших предметів, що контактували із зараженою картоплею;
упаковки, яка контактувала із зараженою картоплею, за умови забезпечення належного рівня фітосанітарного захисту.

10.	Фітосанітарні заходи (процедури), що здійснюються у місцях вирощування картоплі:

1)	у вогнищі зараження на полях, де вирощувалась заражена картопля:
протягом трьох років заборонено вирощувати картоплю;
протягом трьох років необхідно знищувати самосіви картоплі, інших рослин родини пасльонових (Solаnaceae) та буряка;
на четвертому році з моменту виявлення зараження дозволяється вирощування продовольчої картоплі та картоплі для переробки за умови, якщо на цьому полі протягом двох попередніх років у ґрунті не було виявлено бульб картоплі та коренеплодів буряка, що перезимували. Після збирання урожаю картоплі, вирощеного на цьому полі, картопля перевіряється державним фітосанітарним інспектором на наявність збудника кільцевої гнилі відповідно до цієї Інструкції. За відсутності виявленого зараження картоплі, на цьому полі висіваються (висаджуються) інші сільськогосподарські культури, крім буряка та інших рослин родини пасльонових (Solаnaceae), протягом наступних трьох років для забезпечення сівозміни;

2)	у разі виконання усіх зазначених вище фітосанітарних заходів (процедур) (через сім років після підтвердження зараження картоплі збудником кільцевої гнилі на даному полі) дозволяється вирощування картоплі для насіннєвих цілей. Після збирання врожаю картопля перевіряється на наявність збудника кільцевої гнилі відповідно до цієї Інструкції.

11.	У господарствах, у яких було виявлено вогнище зараження, державний фітосанітарний інспектор додатково щорічно проводить обстеження та/або моніторинг місць вирощування, у яких вогнище зараження не виявлено. Юридичні та фізичні особи повинні дотримуватися для цих місць вирощування таких вимог:

1)	у перший рік після виявлення вогнища дозволяється вирощування продовольчої картоплі та картоплі для переробки, щодо якої підтверджено відсутність збудника кільцевої гнилі картоплі, за дотримання таких умов: 
вирощування може здійснюватися виключно з насіннєвої картоплі, яка має сертифікати, що засвідчують її сортові та посівні якості;
вирощування може здійснюватися виключно у випадках відсутності самосіву картоплі та інших рослин-господарів; 
вирощування може здійснюватися за дотримання сівозміни (відсутність попередників: рослин родини пасльонових (Solаnaceae) і буряка);

2)	протягом другого та третього років після виявлення вогнища збудника кільцевої гнилі картоплі дозволяється вирощування насіннєвої картоплі, продовольчої картоплі або картоплі для переробки за дотримання таких умов:
вирощування може здійснюватися виключно з насіннєвої картоплі, яка має сертифікати, що засвідчують її сортові та посівні якості;
повинні здійснюватися огляд насаджень і самосівів із відбором зразків і проведенням фітосанітарної експертизи (аналізів). 

12.	У разі виявлення вогнища зараження кільцевою гниллю картоплі на підприємствах із виробництва добазового насіннєвого матеріалу картоплі в штучних умовах, вирощування картоплі та рослин-господарів C. michiganensis дозволяється виключно у разі дотримання таких умов:
повної заміни поживного середовища та ґрунту після виявлення зараження;
проведення усіх необхідних заходів із очищення та дезінфекції приміщень, споруд закритого ґрунту та обладнання;
використання для садіння виключно сертифікованої добазової насіннєвої картоплі (міні-бульб або мікро-рослин, отриманих в культурі меристем in vitro), щодо якої підтверджено відсутність збудника кільцевої гнилі картоплі.

13.	Протягом трьох років після виявлення вогнища кільцевої гнилі картоплі необхідно: 

1)	у місцях зберігання і вирощування картоплі, розташованих у вогнищі зараження:
здійснювати збір урожаю, зберігання та переміщення насіннєвої картоплі окремо від продовольчої картоплі або картоплі для переробки;
проводити фітосанітарні заходи (процедури) щодо боротьби з кільцевою гниллю у місцях зберігання картоплі; 
здійснювати дезінфекцію дозволеними методами та засобами;

2)	у вогнищі зараження щорічно проводити дезінфекцію та очищення сільськогосподарської техніки, сховищ, споруд закритого ґрунту, які пов’язані з вирощуванням, транспортуванням картоплі, дозволеними методами та засобами.

14.	Після закінчення терміну запровадження фітосанітарних заходів (процедур) державний фітосанітарний інспектор проводить обстеження та/або моніторинг картоплі, вирощеної у вогнищі зараження, відповідно до цієї Інструкції.

15.	Для мінімізації ризику ураження або розповсюдження кільцевої гнилі картоплі в місцях її виробництва необхідно:
отримувати насіннєву картоплю з місць, вільних від кільцевої гнилі;
розділяти виробництво, зберігання, переробку насіннєвої та продовольчої картоплі;
зберігати насіннєву картоплю в чистій або новій тарі, регулярно очищати та дезінфікувати техніку, транспортні засоби, контейнери, складські приміщення або їх частини;
запобігати механічним ушкодженням бульб (порізів) та обламуванню паростків насіннєвої картоплі;
вирощувати стійкі до збудника кільцевої гнилі сорти картоплі, внесені до Державного реєстру сортів рослин, придатних для поширення в Україні.

16.	Контроль за дотриманням фітосанітарних заходів (процедур) щодо локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі проводиться у місцях виявлення вогнищ протягом трьох років, якщо інше не передбачено цією Інструкцією.

17.	Після скасування розпорядження про проведення фітосанітарних заходів (процедур) державний фітосанітарний інспектор продовжує проводити спостереження за вогнищем зараження C. michiganensis наступні три роки.

18.	Юридичні та фізичні особи, які порушують встановлені фітосанітарні заходи щодо виявлення, локалізації, ліквідації кільцевої гнилі картоплі, притягаються до відповідальності, передбаченої законодавством.
_______________________
Додаток 1 
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі
(пункт 1 розділу ІІІ)

Бактерії C. michiganensis

Мал. 1. Бактерії C. michiganensis виявлені методом імунофлюоресценції¹

Мал. 2. Бактерії C. michiganensis у поживному середовищі¹
_________
Примітка:	1. Джерело малюнків – ДУ "Чернігівська обласна фітосанітарна лабораторія", к. с.-г. н. Демчук І. В.
____________________
Додаток 2
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі
(пункт 2 розділу IV)

Симптоми кільцевої гнилі картоплі на бульбах та рослинах картоплі

Мал. 1. Симптоми C. michiganensis на стеблах рослин картоплі¹

Мал. 2. Симптоми C. michiganensis на рослинах картоплі¹

Мал. 3. Початкові симптоми ураження C. michiganensis на бульбах картоплі (кільцева форма)¹

Мал. 4. Симптоми ураження C. michiganensis на бульбах картоплі (кільцева форма)¹

Мал. 5. Симптоми C. michiganensis на бульбах картоплі (ямчаста форма)¹

_________
Примітка:	1. Джерело рисунків – ДУ "Чернігівська обласна фітосанітарна лабораторія", к. с.-г. н. Демчук І. В.
_______________________
Додаток 3
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі
(пункт 3 розділу IV)

Схеми маршруту під час візуальної перевірки насаджень картоплі

1.

2.

3.	

_________
Примітка:	------ маршрут проходження через насадження картоплі.
_______________________
Додаток 4
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі
(пункт 6 розділу IV)

Мінімальний обсяг бульб картоплі для відбору зразків для фітосанітарної експертизи (аналізів) 

Розмір партії	Мінімальна одиниця для відбору зразку (пакувальна одиниця: мішки/упаковки)	Розмір зразку (загальна кількість відібраних бульб)¹	
Для насіннєвої картоплі:	
до 50 тонн	5 мішків	200 (по 40 бульб
від 1 мішка)	
від 50 тонн і більше, але менше 200 тонн	1 мішок від 10 тонн 	200 	
200 тонн і більше	1 мішок від 10 тонн	1 бульба від тонни 	
Для продовольчої картоплі та картоплі для переробки:	
до 30 тонн 
(приклад: контейнер, вантажівка, залізничний вагон) і може складатись більш ніж з однієї партії	щонайменше 5 мішків:
1) якщо є більш ніж 1 партія, мішки відбираються в однаковій кількості від кожної партії,
2) якщо є більш ніж 5 партій, відбирають щонайменше 1 мішок від кожної партії 	200	
від 30 тонн і більше, але менше 50 тонн	5 мішків	200 	
від 50 тонн і більше, але менше 200 тонн	1 мішок від 10 тонн 	200 	
200 тонн і більше	1 мішок від 10 тонн	1 бульба від тонни 	
_________
Примітка:	1. Зразки бульб від партії до 200 тонн відбирають в 11 місцях, з поверхні і на глибині 10–20 см. У кожному окремому місці беруть виїмку 8–12 бульб, формуючи середній зразок – 200 бульб. Якщо партія понад 200 тонн – від кожних 200 тонн відбирають один зразок, який складається з 200 бульб за аналогічною схемою

Схема відбору зразків для фітосанітарної експертизи (аналізів) від партій картоплі, що зберігається (перевозиться) насипом

Х		Х		Х		Х	
	Х		Х		Х		
Х		Х		Х		Х	

______________________
Додаток 5
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі
(пункт 9 розділу VI) 

Фітосанітарні заходи (процедури) щодо кільцевої гнилі картоплі
у місцях зберігання 

1.	Забороняється:
різання бульб у сховищі та місцях сортування врожаю;
зберігання зараженої картоплі разом із незараженою;
зберігання зараженої картоплі більше ніж 14 днів;
розміщення буртів ближче ніж за 100 метрів від картоплесховища, або закладання буртів на одному і тому ж місці протягом трьох років поспіль.

2.	Після вивезення зараженої картоплі сховище (підлога, стіни), а також тара, контейнери, сільськогосподарські машини, які переміщуються у місцях зберігання тощо, підлягають очищенню та дезінфекції.

3.	Очищення та хімічна обробка всього сховища проводиться один раз у рік: весною, після вивільнення, або восени, перед завантаженням картоплі на зберігання.

4.	Обов’язковою є наявність знезаражувальної подушки на виїзді та в’їзді у сховище.

5.	У місцях доробки, заготівлі, зберігання (у буртах) солому, рослинні рештки та бульби прибирають і знищують у спеціально відведених місцях, а ґрунт переорюють на глибину 25–30 см і знезаражують. 
_______________________

Додаток 6
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі
(підпункт 2 пункту 9 розділу VI)

Заходи з утилізації відходів

1.	Тверді відходи картоплі (відбракована картопля та лушпиння), інші тверді відходи (ґрунт, камінці та інші фрагменти) повинні бути утилізовані:
шляхом вивезення на відповідний об’єкт утилізації відходів, на якому не виявлено ризику витоку організму в навколишнє середовище, наприклад, через просочування у сільськогосподарські угіддя. Відходи транспортуються безпосередньо до відповідного об’єкта утилізації відходів у контрольованих умовах, які не становлять ризику втрати відходів;
спалюванням;
іншими заходами, за умови, що вони забезпечують повну відсутність ризику передачі C. michiganensis.

2.	Перед утилізацією рідкі відходи, які містять тверді частинки, піддають фільтрації або відстоюванню для видалення таких твердих частинок. Ці тверді частинки утилізуються відповідно до пункту 1 цього додатка.
Рідкі відходи повинні піддаватись:
нагріванню усього об’єму до мінімум +60 °C перед утилізацією протягом 30 хвилин;
утилізації іншими дозволеними методами, за умови відсутності ризику контакту відходів із сільськогосподарськими угіддями. 
Усі вище зазначені заходи також застосовуються до відходів, які утворюються внаслідок поводження із зараженими партіями, їх утилізацією та переробкою.
_____________________
Додаток 7
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації кільцевої гнилі картоплі
(підпункт 4 пункту 9 розділу VI)

Методи дезінфекції з метою ліквідації вогнищ кільцевої гнилі картоплі

1.	Дезінфекція здійснюється за допомогою хімічних засобів, дозволених в установленому порядку, відповідно до інструкцій щодо їх застосування.

2.	Для обробки можна застосовувати один із наступних способів дезінфекції:
2–3 % розчин мідного купоросу або розчин хлорного вапна із вмістом
2–3 % активного хлору (хлор активний не рекомендується застосовувати для обробки поверхні транспортних засобів, які пофарбовані олійною фарбою); 
2 % водний розчин формаліну; 
обробку іншими препаратами, дозволеними до використання. 

3.	Для обробки коліс автомобільного транспорту на в’їзді на територію місць зберігання облаштовують знезаражувальний бар’єр довжиною по дзеркалу знезаражувального розчину не менше 9–10 м та шириною 6 м, який на глибину 20–30 см заповнюють знезаражувальним розчином (наприклад, 5 % розчином хлорного вапна).

4.	Картоплесховище, де зберігалась заражена картопля (підлога, стіни, тара, сільськогосподарські машини та інше обладнання), підлягають очищенню та обробці 2–3 % розчином хлорного вапна. Сховища обробляють розчином свіжогашеного вапна з додаванням мідного купоросу (2–3 кг вапна та 200–300 г мідного купоросу на 10 л води з витратою 0,5 л робочого розчину на 1 кв. м), після чого приміщення просушують.

5.	Для обробки взуття при виході зі сховища, де була виявлена заражена картопля, розміщують килимки, заповнені тирсою або іншим пористим еластичним матеріалом, який періодично просочують хімічним розчином.

6.	Поверхневий шар ґрунту в місцях буртування зараженої картоплі знезаражують 5 % розчином мідного купоросу.

7.	Сільськогосподарська техніка та знаряддя обробки ґрунту після роботи на заражених збудником кільцевої гнилі полях повинні бути ретельно очищені від ґрунту та рослинних решток із наступним промиванням водою під тиском на спеціально відведеному для цих цілей майданчику, який має стік для зливних вод і оброблені хімічними засобами.

8.	Під час виготовлення та застосування робочих розчинів хімічних засобів обробки необхідно суворо дотримуватись правил особистої безпеки, захисту навколишнього середовища та протипожежних заходів. 

9.	Хімічна обробка всього сховища проводиться один раз на рік. 

10.	Часткова обробка проводиться у будь-який час року по мірі звільнення сховища від зараженої картоплі (після вивезення на переробку). 
__________________