ЗАЯВА
ПРО ВИЗНАЧЕННЯ ОБСЯГУ
СТРАТЕГІЧНОЇ ЕКОЛОГІЧНОЇ ОЦІНКИ
проєкту Національного плану з енергетики та клімату України 
на 2025-2030 роки

1)  ЗАМОВНИК
Міністерство економіки України

2)  ВИД ТА ОСНОВНІ ЦІЛІ ДОКУМЕНТА ДЕРЖАВНОГО ПЛАНУВАННЯ, ЙОГО ЗВ’ЯЗОК З ІНШИМИ ДОКУМЕНТАМИ ДЕРЖАВНОГО ПЛАНУВАННЯ
Проект Національного план з енергетики та клімату України (далі - НПЕК) є стратегічним документом, який спрямований на узгодження енергетичної та кліматичної політики для забезпечення сталого розвитку та відновлення економіки України.
Угода про асоціацію між Україною та ЄС була ратифікована парламентом України та Європейським парламентом одночасно у вересні 2014 року та набула чинності у вересні 2017 року. 
28 лютого 2022 року Україна офіційно подала заявку на членство в Європейському Союзі, а 14 грудня 2023 року лідери ЄС ухвалили рішення про початок переговорів з Україною щодо її вступу до ЄС. Наразі Єврокомісія готує технічні аспекти переговорів (так звані переговорні рамки).
Україна також однією з перших ратифікувала Паризьку угоду 14 липня 2016 року. 16 вересня 2015 року Кабінет Міністрів України своїм розпорядженням № 980-р затвердив очікуваний національно визначений внесок за цією Угодою. Було заявлено, що у 2030 році обсяг викидів парникових газів не повинен перевищувати 60% рівня викидів 1990 року. 
Енергетична стратегія України на період до 2050 року, затверджена розпорядженням Кабінет Міністрів України від 21.04.2021№ 373-р, закладає основи для поступового переходу до низьковуглецевої економіки та визначає  стратегічну мету інтеграції енергетичного ринку України до внутрішнього енергетичного ринку Європейського Союзу шляхом виконання зобов’язань за Договором про Енергетичне Співтовариство. 
Україна, як Сторона Договору про Енергетичне Співтовариство, дотримується положень Директив ЄС та транспонує acquis communautaire відповідно до термінів Енергетичного Співтовариства.
НПЕК включає політику, плани дій та заплановані заходи в усіх п’яти вимірах Енергетичного Співтовариства.
НПЕК це перший план заходів, що містить комплексний набір конкретних політик, заходів, інструментів тощо задля підвищення енергоефективності та енергозбереження, збільшення використання та споживання відновлюваних джерел енергії в усіх секторах економіки, скорочення викидів парникових газів, посилення енергетичної безпеки, розвитку енергетичних ринків, науки, інновацій та конкурентоспроможності України і включає питання повноти (достатності), актуальності та гармонізованості політик та заходів, спрямованих на досягнення основних стратегічних цілей, особливо з огляду на потребу побудови повноцінної архітектури кліматичного врядування. 

3)  ТЕ, ЯКОЮ МІРОЮ ДОКУМЕНТ ДЕРЖАВНОГО ПЛАНУВАННЯ ВИЗНАЧАЄ УМОВИ ДЛЯ РЕАЛІЗАЦІЇ ВИДІВ ДІЯЛЬНОСТІ АБО ОБ’ЄКТІВ, ЩОДО ЯКИХ ЗАКОНОДАВСТВОМ ПЕРЕДБАЧЕНО ЗДІЙСНЕННЯ ПРОЦЕДУРИ ОЦІНКИ ВПЛИВУ НА ДОВКІЛЛЯ (У ТОМУ ЧИСЛІ ЩОДО ВИЗНАЧЕННЯ МІСЦЕЗНАХОДЖЕННЯ, РОЗМІРУ, ПОТУЖНОСТІ АБО РОЗМІЩЕННЯ РЕСУРСІВ)
Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля», здійснення оцінки впливу на довкілля є обов’язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою статті третьої. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.
	Проєкт НПЕК базується на існуючих національних стратегіях і планах та розроблений на основі нового Закону про енергоефективність та Енергетичній стратегії України до 2050 року. 
	Також проєкт НПЕК надає огляд поточного стану енергетичної системи та існуючої енергетичної та кліматичної політики та містить огляд національних цілей для кожного з п’яти ключових вимірів Енергетичного союзу та відповідної політики та заходів для досягнення цих цілей
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 1, абзацу другого частини першої, пункту 22 частини другої та пункту 14 частини третьої статті З Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» заходи передбачені проєктом НПЕК не підлягають оцінці впливу на довкілля.

4)  ЙМОВІРНІ НАСЛІДКИ
У ході здійснення СЕО мають бути оцінені ймовірні наслідки реалізації проєкту НПЕК у тому числі для здоров’я населення:
а)	для довкілля
будь-які ймовірні наслідки для флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, надр, повітря, води, ландшафту, природних територій та об’єктів, безпеки життєдіяльності населення та його здоров’я, матеріальних активів, об’єктів культурної спадщини та взаємодія цих факторів.
б)для клімату.
в) для територій з природоохоронним статусом. 
ймовірні наслідки від діяльності, що пропонується, для територій і об’єктів природно-заповідного фонду, територій та об’єктів, які мають особливу екологічну, наукову й естетичну цінність, екомережі.
г) транскордонні наслідки для довкілля, у тому числі для здоров’я населення будуть оцінені під  час здійснення стратегічної екологічної оцінки.

5)  ВИПРАВДАНІ АЛЬТЕРНАТИВИ, ЯКІ НЕОБХІДНО РОЗГЛЯНУТИ, У ТОМУ ЧИСЛІ ЯКЩО ДОКУМЕНТ ДЕРЖАВНОГО ПЛАНУВАННЯ НЕ БУДЕ ЗАТВЕРДЖЕНО
 Під час здійснення стратегічної екологічної оцінки доцільно проаналізувати виправдані альтернативи прийняття управлінських рішень, з урахуванням ймовірних наслідків реалізації НПЕК для довкілля, у тому числі для здоров’я населення.
Альтернатива 1.
Сценарій з наявними політиками та заходами.
Цей сценарій означає політики та заходи, щодо яких станом на дату подання НПЕК було ухвалено офіційне рішення уряду та існує чітке зобов’язання щодо подальшої реалізації
За умов цього сценарію, викиди парникових газів в секторах «Енергетика» та «Промислові процеси та використання продукції» можуть скоротитися майже на 23% до 2030 року порівняно з 2020 роком, після чого, без впровадження додаткових заходів, може відбутися їх стабілізація до 2050 року при зростанні економіки. 
Альтернатива 2.
Сценарій із запланованими політиками та заходами: 
Цей сценарій означає варіанти, які перебувають на стадії обговорення та мають реальний шанс бути ухваленими та реалізованими після дати подання НПЕК. В той же час реалізація додаткових, тільки запланованих заходів, може призвести до ще більшого скорочення викидів парникових газів до 2030 року (39% відносно 2020 року) та подальшого суттєвого скорочення до 2050 року (71% відносно 2020 р.). Більше того, за цим сценарієм спостерігається можливим досягнення нетто-нульових викидів парникових газів в секторі виробництва електроенергії та тепла раніше 2050 р. з досягненням негативних викидів СО2 завдяки поєднанню біоенергетичних технології та технологій уловлювання та зберігання вуглецю (CCS).
Оцінка ефективності вказаних альтернативних варіантів буде відображена у Звіті про стратегічну екологічну оцінку.

6)  ДОСЛІДЖЕННЯ, ЯКІ НЕОБХІДНО ПРОВЕСТИ, МЕТОДИ І КРИТЕРІЇ, ЩО ВИКОРИСТОВУВАТИМУТЬСЯ ПІД ЧАС СТРАТЕГІЧНОЇ ЕКОЛОГІЧНОЇ ОЦІНКИ
Основною метою прогнозу є оцінка негативного впливу на навколишнє природне середовище через прямий чи опосередкований вплив людини, вирішення задач раціонального природокористування відповідно до очікуваного стану природного середовища. 
Всі методи прогнозування об'єднують у дві групи: логічні і формалізовані. 
До логічних методів відносять методи індукції, дедукції, експертних оцінок, аналогії.
У разі відсутності достовірних відомостей про об'єкт прогнозування і, якщо об'єкт не підлягає математичному аналізу, використовують метод експертних оцінок, суть якого полягає у визначенні майбутнього на основі думок кваліфікованих спеціалістів-експертів. 
Метод аналогій полягає в тому, що закономірності розвитку одного процесу з певними поправками можна перенести на інший процес, для якого потрібно зробити прогноз.
Формалізовані методи поділяють на статистичний, екстраполяційний і моделюючий.
Статистичний метод ґрунтується на кількісних показниках, які дають можливість зробити висновок про темпи розвитку процесу в майбутньому. Сутність його полягає в отриманні і спеціалізованому обробленні прогнозних оцінок об'єкта шляхом оброблення наявних даних та їх аналізі висококваліфікованих фахівців (експертів) у певній сфері науки, техніки, виробництва. 
Метод екстраполяції полягає в перенесенні встановленого характеру розвитку певної території чи процесу в майбутнє. Цей метод ефективний при короткостроковому прогнозуванні стосовно об'єкта, який тривалий час розвивався рівномірно без значних відхилень. Ґрунтується він на вивченні кількісних і якісних параметрів досліджуваного об'єкта за попередні роки з подальшим логічним продовженням, окресленням тенденцій його розвитку у прогнозованому періоді.
Метод моделювання полягає у побудові моделей, які розглядають з урахуванням імовірної або бажаної зміни прогнозованого явища на певний період, користуючись прямими або опосередкованими даними про масштаби та напрями змін. При побудові прогнозних моделей необхідно виявити фактори, від яких суттєво залежить прогноз: з'ясувати їх співвідношення з прогнозованим явищем; розробити алгоритм і програми моделювання змін довкілля під дією певних факторів. 
Для здійснення стратегічної екологічної оцінки будуть використовуватись логічні і формалізовані методи прогнозування, зокрема буде здійснено: 
-	збір та аналіз інформації про поточний стан складових довкілля, включаючи значення ключових екологічних показників;
-	аналіз слабких та сильних сторін проєкту НПЕК з точки зору екологічної ситуації;
-	консультації з громадськістю щодо екологічних цілей;
-	визначення можливих чинників змін антропогенного та природного характеру;
-	оцінка впливу проєкту  НПЕК на довкілля та на здоров’я населення;

7)  ЗАХОДИ, ЯКІ ПЕРЕДБАЧАЄТЬСЯ РОЗГЛЯНУТИ ДЛЯ ЗАПОБІГАННЯ, ЗМЕНШЕННЯ ТА ПОМ’ЯКШЕННЯ НЕГАТИВНИХ НАСЛІДКІВ ВИКОНАННЯ ДОКУМЕНТА ДЕРЖАВНОГО ПЛАНУВАННЯ
Під час здійснення стратегічної екологічної оцінки передбачається розглядати заходи із запобігання, зменшення та пом’якшення негативних наслідків на довкілля, визначені законодавством та нормативно-правовими актами.

8) ПРОПОЗИЦІЇ ЩОДО СТРУКТУРИ ТА ЗМІСТУ ЗВІТУ ПРО СТРАТЕГІЧНУ ЕКОЛОГІЧНУ ОЦІНКУ
Звіт про стратегічну екологічну оцінку розробляється відповідно до ст. 11 Закону України «Про стратегічну екологічну оцінку».
	
9) ОРГАН, ДО ЯКОГО ПОДАЮТЬСЯ ЗАУВАЖЕННЯ І ПРОПОЗИЦІЇ, ТА СТРОКИ ЇХ ПОДАННЯ
Зауваження та пропозиції громадськості до Заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проєкту Національного плану з енергетики та клімату України на 2025-2030 роки подаються до Міністерства економіки України, протягом 10 календарних днів із дня її оприлюднення. 
Тел. +38 044 200 23 80, e-mail: podmarova@me.gov.ua.
Відповідальна особа Подмарьова Євгенія Миколаївна