АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проєкту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження  Порядку затвердження тваринницьких потужностей для цілей експорту, імпорту та здійснення діяльності, що становить високий ризик»

І. Визначення проблеми
Проєкт постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку затвердження тваринницьких потужностей для цілей експорту, імпорту та здійснення діяльності, що становить високий ризик» (далі – проєкт постанови) розроблено відповідно до частини двадцять четвертої статті 43 Закону України   «Про ветеринарну медицину» (№ 1206 від 04 лютого 2021 року) (далі – Закон), який вводиться в дію 21 березня 2023 року.
Проєктом постанови встановлено порядок затвердження тваринницьких потужностей для цілей експорту, імпорту та здійснення діяльності, що становить високий ризик.
Проєкт постави розроблено відповідно до нового законодавства Європейського Союзу (далі – ЄС), яке було прийнято з метою вдосконалення механізмів профілактики, контролю та боротьби з інфекційними хворобами тварин на території ЄС,  а саме, Регламенту (ЄС) № 2016/429 Європейського Парламенту та Ради від 09 березня 2016 року про інфекційні хвороби тварин та про внесення змін та скасування деяких актів а сфері здоров’я тварин (далі – Регламент (ЄС) № 2016/429). 
Відповідно до підходів, встановлених Регламентом (ЄС) № 2016/429:
-	 окремі категорії потужностей можуть становити значний ризик щодо спалахів та поширень хвороб тварин (у тому числі тих, що є спільними для людей та тварин);
-	з метою мінімізації зазначених ризиків такі потужності підлягають інституту «затвердження»;
-	 потужності отримують затвердження, якщо за результатами їх інспектування компетентним органом встановлено їх відповідність вимогам законодавства ЄС. Якщо потужність відповідає лише окремим вимогам законодавства ЄС, – така потужність отримує тимчасове (умовне) затвердження;
-	 затверджена тваринницька потужність вноситься до відповідного переліку затверджених потужностей, що, в свою чергу, дозволяє компетентним органам країн-членів ЄС належним чином здійснювати заходи нагляду, профілактики, контролю та боротьби з інфекційними хворобами тварин.
Очікується, що імплементація положень Регламенту (ЄС) № 2016/429 (Регламент введено в дію  21 квітня 2021 року) забезпечить покращення епізоотичної ситуації на території країн-членів ЄС, де сьогодні з певною періодичністю фіксуються спалахи інфекційних хвороб тварин. 
Згідно з даними оглядового Звіту ЄС щодо спалахів хвороб тварин, опублікованому на офіційному веб-сайті Європейської Комісії, у 2020 році на території країн-членів ЄС фіксувались випадки низки інфекційних хвороб тварин: Африканська чума свиней (АЧС)  – 1200 випадків щодо свійських тварин  та 10 929 випадків щодо диких кабанів; блутанг – 682 випадки; високопатогенний грип птиці – 418 випадків.
Протягом останніх кількох років епізoотична ситуація в Україні також не є стабільною. Протягом 2020 року на території України були зафіксовані, до прикладу, спалахи АЧС (23 випадки щодо свійський свиней та 5 випадків щодо диких кабанів), високопатогенного грипу птиці (9 випадків).  
У всьому світі спалахи хвороб тварин тягнуть за собою значні економічні витрати для суб’єктів господарювання, що складаються з загибелі тварин, втрати їх продуктивності, витрат на вакцинацію, діагностичні дослідження, карантинні заходи. До прикладу, відповідно до даних Держпродспоживслужби (компетентного органу) втрати свинарської галузі внаслідок поширення вірусу АЧС за 2012-2017 роки становили  200 млн грн.
Відповідно до даних Євростату Україна є надійним торгівельним партнером ЄС. Проте, наявність на території України частих спалахів інфекційних хвороб тварин чинить негативний влив на її експортні спроможності. Прикладом цього була  заборона на ввезення до ЄС з України м’яса  птиці, яка була введена ЄС у січні 2020 році у зв’язку із спалахами на території України грипу птиці. За даними Державної служби статистики України, за січень 2020 року в грошовому еквіваленті експорт м’яса птиці склав близько $45 млн, з яких в Європу – на суму приблизно $10 млн. За період обмеження експорту м’яса птиці до ЄС (з 21 січня по 14 лютого 2020 року), понад 2000 тон такого м’яса було перенаправлено на інші ринки.
Відсутність на законодавчому рівні ефективних механізмів контролю та обліку тваринницьких потужностей, що відповідали б підходам, встановленим законодавством ЄС, не дозволяють сьогодні Держпродспоживслужбі здійснювати належну профілактику, контроль та боротьбу з інфекційними хворобами тварин, що, в свою чергу, може призвести до таких наслідків як погіршення епізоотичної ситуації на території України та втрати Україною ринку ЄС (на постійній або тимчасовій основі) та інших ринків збуту тварин та продуктів тваринного походження. Зазначене може також чинити негативний влив на перспективи виходу на ринок ЄС нових категорій продуктів (таких як яловичина чи свинина).
Таким чином, прийняття проєкту постанови є обов’язковим, оскільки проблема не може бути розв’язана за допомогою ринкових механізмів – відповідне питання належить до сфери публічного права і можливість використання ринкових механізмів виключається.

Основні групи (підгрупи), на які проблеми справляють вплив:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни		+	
Держава	+		
Суб’єкти господарювання,	+		
У тому числі суб’єкти малого підприємництва	+		

ІІ. Цілі державного регулювання
Цілями державного регулювання є: 
реалізація вимог законодавства України;
забезпечення компетентного органу, суб’єктів господарювання та громадян актуальною базою даних про  учасників ринку в сфері утримування, вирощування, транспортування, збору наземних тварин та тварин аквакультури, виробництва та обігу репродуктивного матеріалу;
забезпечення ефективного державного контролю в галузі ветеринарної медицини;
забезпечення можливості проведення належного аналізу регуляторного впливу при розробці проєктів нормативно-правових актів, спрямованих на регулювання діяльності відповідних тваринницьких потужностей та операторів ринку;
 імплементація актів законодавства ЄС;
 забезпечення епізоотичного благополуччя території України, що, в свою чергу, покращить інвестиційну привабливість тваринницької галузі, підвищить конкурентоспроможність вітчизняної продукції та її виведення на зовнішні ринки. 
ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення встановлених цілей

1. Визначення альтернативних способів
Як альтернативу до запропонованого регулювання можна розглянути так званий «status quo», тобто збереження чинного регулювання зазначених питань, що не відповідає Закону.

Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1	Збереження чинного регулювання зазначених питань «status quo»	
Альтернатива 2	Погодження та затвердження проєкту постанови	

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Прямі вигоди відсутні.	1)	Витрати з бюджетів усіх рівнів при виникненні та розповсюдженні на території України інфекційних хвороб тварин (у тому числі тих, що є спільними для людей і тварин) внаслідок відсутності належного обліку та контролю тваринницьких потужностей.

До прикладу, державні компенсації за вилучених свиней внаслідок проведення карантинних заходів з причини АЧС за період з 1 січня по 1 серпня 2019 року становили  45,3 тис. гривень в особистих селянських господарствах.

2)	Економічні втрати, пов’язані із імпортними заборонами, введеними щодо України у зв’язку із спалахами на її території хвороб тварин.
	
Альтернатива 2	1)	Створення найбільш повної бази даних про тваринницькі потужності та більш ефективний державний контроль за діяльністю операторів таких потужностей.

2)	Зниження загроз виникнення та розповсюдження на території України інфекційних хвороб тварин внаслідок підвищення ефективності державного контролю за тваринницькими потужностями.

3)	Забезпечення епізоотичного благополуччя території України сприятиме зміцненню торгово-економічних відносин, зокрема з ЄС, а також диверсифікації ринків збуту вітчизняної продукції агропромислового комплексу. Так, збільшення обсягу експорту сільськогосподарської продукції (групи УКТЗЕД    1-24) лише на 10% призведе до отримання додаткових 1 172 023 280 дол. США
	
Прямі витрати відсутні.	

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Регулювання, передбачене проєктом постанови, розповсюджуватимуться на суб’єктів господарювання, в управлінні яких перебувають такі тваринницькі потужності:
  1. Тваринницькі потужності для здійснення діяльності, що становить високий ризик:
1) потужності з утримання свійських наземних тварин, які становлять високий ризик щодо поширення хвороб тварин;
2) потужності, на яких утримуються тварини аквакультури з метою їх переміщення із зазначених потужностей живими або як продукції аквакультури;
3) потужності з утримання та вирощування тварин аквакультури, які становлять високий ризик у зв’язку з: а) видами, категорією та кількістю тварин аквакультури, які утримуються та вирощуються на зазначених потужностях; б) видом зазначених потужностей; в) переміщенням тварин аквакультури з або до зазначених потужностей;
4) закриті потужності;
5) потужності, на яких здійснюється забій або переробка тварин аквакультури з метою контролю хвороб тварин.
2. Тваринницькі потужності для здійснення експорту та імпорту тварин:
1) центри збору копитних тварин та/або птиці, призначені для експорту таких тварин та/або птиці з України та/або їх ввезення (імпорту) з інших країн;
2) потужності з виробництва та/або обігу репродуктивного матеріалу великої рогатої худоби, овець, кіз, свиней та коней, призначеного для експорту з України;
3) інкубаторії (інкубаційні цехи) та потужності з утримання племінної птиці, на яких здійснюється виведення і зберігання інкубаційних яєць та/або утримання свійської птиці, призначених для експорту з України;
4) потужності з утримання свійської птиці, призначеної для експорту з України (крім потужностей з утримання свійської птиці, призначеної для забою або виробництва інкубаційних яєць).
Інформація щодо загальної кількості суб’єктів господарювання, на яких поширюється дія регуляторного акта, має гіпотетичний характер, оскільки:
-	відповідно до частини першої статті 43 Закону центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері ветеринарної медицини має затвердити: види потужностей з утримання свійських наземних тварин та види потужностей з утримання та вирощування тварин аквакультури, які становлять високий ризик щодо поширення хвороб тварин. Станом на сьогодні такі переліки не затверджено, а отже Мінекономіки не володіє інформацією щодо точної кількості суб’єктів господарювання, що підпадають під дію проєкту постанови.
-	категоризація тваринницьких потужностей, що підлягають затвердженню, є  новою та вузькоспеціалізованою. Відповідно, сьогодні відсутні достовірні статистичні дані щодо кількості суб’єктів господарювання, які проводять діяльність в кожній із зазначених вище сфер.
Відповідно до наявних статистичних даних, загальна кількість суб’єктів господарювання, які проводять господарську діяльність у відповідних сферах тваринництва становить – 9844, з них: 
-	6505 суб’єктів господарювання, в яких утримуються такі основні категорії сільськогосподарських тварин як ВРХ, корови, вівці, кози, свині, а також свійська птиця (станом на 1 січня 2020 року);
-	2739 рибогосподарських водних об’єктів (їх частин)  (станом на 16.06.2021 року);
-	600 суб’єктів господарювання, що здійснюють господарську діяльність у племінній справі у тваринництві (станом на липень 2021 року).
Відповідно до гіпотетичних припущень регулювання, передбачене проєктом постанови, розповсюджуватимуться на  35% від наведеної вище загальної кількості суб’єктів господарювання в сфері тваринництва. 
Враховуючи специфіку категоризації тваринницьких потужностей, що підлягають затвердженню, можна висловити припущення, що більшість суб’єктів господарювання, на яких поширюватиметься регулювання проєкту постанови, належать до представників малого та середнього бізнесу.

Показник	Мікро	Малі	Середні	Великі	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць*	295	1200	1500	450	3445	
Питома вага групи у загальній кількості, %	9	34	44	13	100	

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Економія ресурсів на вивчення та виконання вимог запропонованих проєктом постанови	1)	В разі виникнення інфекційних хвороб тварин у господарствах витрати включатимуть: збитки від загибелі тварин, знецінення капітальних інвестицій, обмеження переміщення тварин та продукції тваринництва, а також заходів з дезінфекції. 
До прикладу, втрата однієї голови ВРХ середньої маси принесе збитки у розмірі 15 183 грн; втрата однієї голови вівці середньої маси призведе до збитків у розмірі 1 341 грн 50 коп.
Станом на 1 січня 2020 року в Україні нараховується 550 господарств, в яких утримується до 50 голів ВРХ, та 200 господарств, в яких утримуються до 50 голів овець та кіз.  
Спалах у таких господарствах хвороб тварин спричинить завдання збитків (пов’язаних з втратою поголів’я), що становитимуть від 15185 до 759 150 грн (для господарств, де утримується ВРХ); – 1 341 грн 50 коп до 67 075 грн. 00 коп (для господарств, де утримуються вівці та кози).

2) Витрати можуть бути пов’язані з торговельними обмеженнями, введеними іноземними країнами щодо України у зв’язку із спалахами на її території хвороб тварин. Так, втрата 10% від вартості експорту вітчизняної сільськогосподарської продукції (групи УКТЗЕД 1-24) може призвести до витрат у 2 208 848 600 дол. США (59 373 850 368 грн).
	
Альтернатива 2	1) Зниження ризиків, пов’язаних з розповсюдженням інфекційних хвороб тварин, що дозволить запобігти витратам у обсягах наведених у колонці «Витрати» Альтернативи 1 даного пункту.

2) У зв’язку із покращенням епізоотичної ситуації на території України зменшення частоти запровадження торговими партерами України заборон на експорт з України тварин та продукції тваринного походження, що, в свою чергу, сприятиме виведенню української продукції на зовнішні ринки. Так, збільшення обсягу експорту сільськогосподарської продукції (групи УКТЗЕД 1-24) лише на 10% призведе до отримання додаткових 1 172 023 280 дол. США
	У розрахунку на одного оператора потужностей – 136 грн., у т.ч. витрати на вивчення положень регуляторного акта – 68 грн. (2 год. роботи спеціаліста, зарплата якого на місяць складає 6 тис. грн.), витрати на підготовку заяви – 68 грн.  (2 год. роботи спеціаліста, зарплата якого на місяць складає 6 тис. грн.), витрати на відправлення заяви на адресу компетентного органу – 20 грн. 
Загальні витрати усіх операторів потужностей становлять за 1 рік: 136 грн. х 3445 = 468 520 грн., за 5 років (враховуючи можливість одноразового подання заяви у разі реконструкцій тваринницьких потужностей або зміни в діяльності протягом цього періоду): 468 520 грн. + 468 520 грн. = 937 040 грн.

IV.	Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення встановлених цілей
Вибір оптимального альтернативного способу здійснено з урахуванням системи бальної оцінки ступеня досягнення визначених цілей.
Вартість балів визначається за чотирибальною системою оцінки ступеня досягнення визначених цілей, де:
4 – цілі прийняття регуляторного акта, які можуть бути досягнуті повною мірою (проблема більше не існуватиме);
3 – цілі прийняття регуляторного акта, які можуть бути досягнуті майже повною мірою (усі важливі аспекти проблеми не існуватимуть);
2 – цілі прийняття регуляторного акта, які можуть бути досягнуті частково (проблема значно зменшиться, деякі важливі та критичні аспекти проблеми залишаться нерозв’язаними);
1 – цілі прийняття регуляторного акта, які не можуть бути досягнуті (проблема продовжує існувати).

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1	1	Альтернатива зберігає всі наявні недоліки, наведені у розділі І.	
Альтернатива 2	4	Очікується, що альтернатива дозволить досягти цілей, зазначених у розділі ІІ.	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1	
Економія ресурсів на вивчення та виконання вимог запропонованих проєктом постанови	1) Підвищення ймовірності виникнення та/або поширення хвороб тварин на території України призведе до виникнення витрат для держави та суб’єктів господарювання.
2)	Введення іноземними країнами заборон на ввезення з України живих тварин та продуктів тваринного походження у зв’язку зі спалахами на території України хвороб тварин  призведе до  виникнення витрат для держави та суб’єктів господарювання.	Дана альтернатива є не ефективною, оскільки є більш витратною та не дозволяє вирішити поточні проблеми.	
Альтернатива 2	1) Створення найбільш повної бази даних про тваринницькі потужності та більш ефективний державний контроль за діяльністю операторів таких потужностей.

2) Зниження ризиків виникнення та розповсюдження хвороб тварин в Україні дозволить уникнути витрат з боку держави та суб’єктів господарювання.

3) Зміцнення торгово-економічних відносин України та її торгових партнерів, зокрема з ЄС, а також продовження диверсифікації ринків збуту вітчизняної продукції агропромислового комплексу.
	Витрати пов’язані з виконанням вимог проєкту постанови.	Альтернатива є прийнятною з огляду на ризики та витрати, пов’язані із виконанням вимог запропонованого регулювання.	

Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/ причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1	Дана альтернатива не здатна вирішити проблеми, що наведені у розділі І документу.	Х	
Альтернатива 2	Дана альтернатива є найбільш доцільною з огляду на поточний стан проблеми та потенційного співвідношення витрат пов’язаних із запровадженням альтернативи та переваг від її запровадження.	Х	

Враховуючи вищенаведені позитивні та негативні сторони альтернативних способів досягнення встановлених цілей, доцільно прийняти розроблений проєкт постанови.

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Механізм, покладений в основу проєкту постанови, передбачає вжиття заходів з боку двох сторін процесу – територіального органу компетентного органу та суб’єктів господарювання. 
Оператори потужностей, на яких поширюються вимоги проєкту постанови, повинні будуть виконати такі дії:
1)	ознайомитися з положеннями проєкту постанови, з’ясувати, в чому полягає відповідна процедура, визначити оптимальні шляхи виконання відповідних обов'язків, призначити відповідальних за виконання завдання осіб;
2)	підготувати відповідну заяву: знайти джерело відповідної інформації про тваринницьку потужність  (інформаційна база оператора потужностей, реєстраційні документи, тощо, перенести відповідну інформацію до заяви, заповнивши відповідний бланк, та забезпечити підписання заяви;
3)	надіслати територіальному органу компетентному органу належним чином оформлену заяву;
Факультативними можуть бути дії, пов’язані з усунення недоліків, якщо за результатами інспектування компетентним органом встановлено, що тваринницька потужність не відповідає усім вимогам законодавства про ветеринарну медицину та благополуччя тварин, або надсилання територіальному органу компетентному органу додаткової документів, які свідчать, що тимчасово затверджена потужність відповідає всім вимогам законодавства про ветеринарну медицину та благополуччя тварин.
Ще однією факультативною дією, що має умовний характер, може бути підготовка та подання оператором потужностей до територіального орану компетентного органу заяви про проведення позапланового інспектування тваринницької потужності у разі реконструкції затвердженої тваринницької потужності, що має наслідком істотну зміну характеристик приміщень та технологічних процесів або видів діяльності, зазначених у рішенні про її затвердження. Очікується, що середньостатистичний оператор потужностей  подаватиме таку заяву не частіше одного разу на 5 років. 
Що стосується заходів, які мають вживатися територіальними органами компетентного органу, то схематично вони утворюють систему таких дій:
1)	реєстрація відповідних заяв, які надходять від оператора потужностей;
2)	перевірка повноти інформації та даних, що містяться в заяві;
3)	здійснення інспектування тваринницької потужності, під час якої встановлюється факт її відповідності вимогам законодавства про ветеринарну медицину та благополуччя тварин;
4)	за результатами інспектування прийняття рішення щодо затвердження тваринницької потужності (відмова, затвердження на необмежний строк, тимчасове затвердження) та повідомлення про таке рішення оператора потужностей. 
5)	обробка відповідної інформації про тваринницькі потужності та внесення її до Державного реєстру тваринницьких потужностей та операторів ринку.
6)	факультативними можуть бути дії, пов’язані з: позаплановими інспектуваннями тваринницьких потужностей у разі реконструкції затвердженої тваринницької потужності, що має наслідком істотну зміну характеристик приміщень та технологічних процесів або видів діяльності; повторним інспектуванням тимчасово затверджених тваринницьких потужностей.
Таким чином, механізм виконання регуляторного акта є простим,  логічним і зрозумілим, що дає підстави прогнозувати його легке та ефективне впровадження.
VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Можливість виконання вимог проєкту постанови оцінюється як висока, оскільки ресурсів, які є у розпорядженні компетентного органу та суб’єктів господарювання, на яких поширюватимуться відповідні вимоги, достатні для їх виконання.
Витрати суб’єктів господарювання на виконання вимог проєкту постанови  будуть незначними та пов’язаними із потребами на: ознайомлення із інформацією про регулювання, складанням та поданням до територіального органу компетентного органу відповідних заяв (про затвердження тваринницької потужності/про проведення позапланового або повторного інспектування/про припинення дії рішення про затвердження тваринницької потужності).
Витрати органів виконавчої влади на виконання вимог проєкту постанови, які пов’язані з прийняттям та обробкою відповідних заяв від операторів потужностей, проведенням інспектувань потужностей, а також внесенням відповідних відомостей до Державного реєстру тваринницьких потужностей та операторів ринку, є достатніми та будуть здійснені в рамках посадових обов’язків відповідальних осіб. Реалізація проєкту постанови вимагає навчання державних ветеринарних інспекторів які будуть здійснювати інспектування тваринницьких потужностей на предмет їх відповідності вимогам законодавства про ветеринарну медицину та благополуччя тварин. Разом з тим, це має відбуватися в рамках звичайної діяльності Держпродспоживслужби, тому окремі видатки органів виконавчої влади не передбачаються.
Відповідно до проєкту постанови не передбачено утворення нового державного органу або нового структурного підрозділу діючого органу.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Враховуючи, що затвердження тваринницьких потужностей є невід’ємною та фундаментальною основою системи контролю, профілактики, та боротьби з інфекційними хворобами тварин, проєкт постанови набирає чинності одночасно із введенням в дію Закону.
Термін дії регуляторного акта є необмеженим і постійним. Зміни терміну дії можливі в разі змін у законодавстві про ветеринарну медицину.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прогнозовані значення показників результативності регуляторного акта будуть встановлюватися після набрання ним чинності.
Прогнозними значеннями показників результативності регуляторного акта є:
1)	кількість затверджених тваринницьких потужностей;
2)	кількість скарг щодо функціонування незатверджених тваринницьких потужностей;
3)	кількість скарг щодо проблем, які виникають при застосуванні регуляторного акта;
4)	зменшення кількості спалахів інфекційних хвороб тварин на території України;
5)	збільшення обсягів експорту живих тварин та продуктів тваринного походження;
6)	розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних з дією регуляторного акта, – надходження не передбачаються;
7)	розмір коштів і час, що витрачатимуться операторами потужностей, пов’язаними з виконанням вимог регуляторного  акта, - оператор потужностей повинен буде витратити  136 грн., що відповідає 4 год. робочого часу. Загальні витрати усіх операторів потужностей становлять за 1 рік: 136 грн. х 3445 = 468 520 грн., за 5 років (враховуючи можливість одноразового подання заяви у разі реконструкцій тваринницьких потужностей або зміни в діяльності протягом цього періоду): 468 520 грн. + 468 520 грн. = 937 040 грн;
8)	рівень поінформованості суб'єктів господарювання та/або фізичних осіб з основними положеннями регуляторного акта.
Реалізація проєкту постанови не потребує додаткових витрат з державного бюджету.
Рівень поінформованості суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб з основних положень регуляторного акта – високий, оскільки повідомлення про оприлюднення проєкту постанови та аналіз регуляторного впливу акта розміщено на офіційному веб-сайті Мінекономіки (www.me.gov.ua) та Держпродспоживлужби (https://dpss.gov.ua).
Після прийняття регуляторного акта його редакцію також буде оприлюднено на сайтах Верховної Ради України, Мінекономіки, Держпродспоживслужби.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта

Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися Держпродспоживслужбою.
Базове відстеження результативності зазначеного регуляторного акта буде здійснюватися до набрання чинності шляхом збору пропозицій і зауважень та їх аналізу.
Повторне відстеження результативності буде здійснене через рік після набрання ним чинності шляхом аналізу статистичних даних.
Періодичне відстеження результативності буде здійснюватися шляхом аналізу статистичних даних щорічно, починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результатів виконання вимог.
Метод проведення відстеження результативності – статистичний.
Вид даних, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності – статистичні. 
Опитування цільових груп та залучення наукових установ для проведення відстеження результативності регуляторного акта не передбачаються.

Перший віце-прем’єр-міністр 
України – Міністр економіки України                            Олексій ЛЮБЧЕНКО

«____» __________ 2021 року