АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту постанови Кабінету Міністрів України
 “Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України щодо здійснення закупівель в умовах воєнного стану”
I. Визначення проблеми
Закон України “Про публічні закупівлі” (далі – Закон) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об’єднаних територіальних громад.
Законом створені умови для ефективного та прозорого здійснення закупівель на конкурентній основі.
Однак, у зв’язку зі збройною агресією Російської Федерації на території України Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 “Про введення воєнного стану в Україні” в Україні запроваджено воєнний стан. 
Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 28.02.2022 № 169 “Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану”, зі змінами (далі – постанова № 169), якою визначено, що в умовах воєнного стану оборонні та публічні закупівлі товарів, робіт і послуг здійснюються без застосування процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законом та Законом України “Про оборонні закупівлі”, тобто без використання електронної системи закупівель (далі – ЕСЗ). Це дозволяє замовникам швидко укладати договори та невідкладно забезпечувати нагальні потреби в умовах воєнного стану.
Водночас у зв’язку зі збройною агресією Російської Федерації проти України значна кількість суб’єктів господарювання була змушена припинити господарську діяльність або перемістити бізнес на більш безпечні території, а хтось готовий змінювати профіль діяльності аби не втратити можливість для існування та утримувати робочі місця, сплачувати податки. Однак через виведення закупівель замовників з публічної площини бізнес не бачить потреб держави та громад, на задоволення яких він може працювати.
Про це свідчать понад 60 листів щодо необхідності повернення публічних закупівель в конкурентне та прозоре середовище, зокрема із використанням ЕСЗ, що надійшли до Мінекономіки від підприємств, установ, організацій та інших суб’єктів господарювання, Громадської спілки “Спілка українських підприємців”, а також відкритий лист операторів авторизованих електронних майданчиків та експертного середовища щодо опрацювання можливості відновлення проведення публічних закупівель товарів, робіт і послуг із застосуванням процедур закупівель та спрощених закупівель, визначених Законом.
При цьому ЕСЗ, що є унікальною державною базою постачальників, і зараз залишається ефективним інструментом для задоволення потреб замовників та швидкої комунікації з бізнесом – на переважній більшості територій у замовників та постачальників є технічна можливість працювати в ЕСЗ, що дозволяє використовувати ресурси ЕСЗ для забезпечення потреб замовників в поточних умовах воєнного стану шляхом використання електронного каталогу або порядку проведення спрощених закупівель. Використання ЕСЗ у такий спосіб одночасно допоможе вирішити проблему замовників з пошуком постачальників, дасть змогу підтримувати економіку України шляхом надання працюючому бізнесу інструменту для збуту своєї продукції, сплати податків, виплати зарплат тощо.
Адміністратором ЕСЗ (ДП “Прозорро”) було проаналізовано закупівлі деяких соціально значущих товарів (пальне, цукор, макарони, яйця) та суми переплат по них, а також відсоток економії на конкурентних закупівлях у порівнянні з неконкурентними протягом 2021 року. За результатами аналізу, пальне по прямих договорах у березні 2022 року закуповувалося за цінами, що на 20-33% перевищують ринкові ціни (відповідно до інформації консалтингового агентства “А-95”), мало місце перевищення ціни на цукор до 60%, на яйця - до 40% (у порівнянні з середньою ціною за даними Державної служби статистики України). 
Крім того, у 2021 році ціна цукру на прямих публічних закупівлях (без конкуренції) становила в середньому 25,47 грн/кг. Водночас в конкурентних закупівлях (відкриті торги, спрощені закупівлі тощо) ціна становила 24,47 грн/кг. Тобто різниця у вартості – 4%. Згідно з розрахунками, відсутність конкуренції призвела до втрат держави на суму 4,9 млн грн. А в нинішніх умовах повної відсутності конкуренції – це втрата десятків мільйонів гривень. До речі, згідно з даними Державної служби статистики України, споживча ціна на цукор у 2021 році становила 26,60 грн/кг, тобто конкурентні закупівлі були на 8% ефективнішими за ринок.
Макарони на неконкурентних закупівлях минулого року коштували
22,27 грн/кг проти 20,02 грн/кг на конкурентних (тобто на 11,2% більше). Водночас споживча ціна, згідно з даними Державної служби статистики України, становила майже 23 грн/кг. 
Зрештою в 2021 році бензин А-95 в середньому коштував 28,72 грн/л
в неконкурентних закупівлях та 27,85 грн/л на конкурентних (або на 3,1% дорожче). На заправках середня ціна цієї марки бензину в 2021 році становила 29,37 грн/л (дані Державної служби статистики України).
Вказані факти свідчать про те, що станом на зараз український бюджет щодня втрачає гроші не лише через падіння економіки внаслідок російської агресії проти України, а й через відсутність конкуренції в публічних закупівлях.
Відповідно, для забезпечення в умовах воєнного стану невідкладного проведення публічних закупівель ефективно, прозоро та в конкурентний спосіб, а також для підтримки та стимулювання діяльності суб’єктів господарювання в Україні, пропонується проектом постанови Кабінету Міністрів України “Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України щодо здійснення закупівель в умовах воєнного стану” (далі – проект акта) внести ряд змін до постанови № 169, якими, зокрема, унормовуватиметься питання здійснення публічних закупівель, вартість яких дорівнює або перевищує 50 тис. гривень, шляхом використання ЕСЗ із застосуванням порядку проведення спрощених закупівель, визначеного статтею 14 Закону, та електронного каталогу, порядок формування та використання якого регулюється постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822 “Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу” (далі – Порядок № 822).
У зв’язку з тим, що проектом акта пропонується дозволити використання електронного каталогу на закупівлі вартістю від 50 тис. гривень без обмеження граничної вартості (відповідно до Закону електронні каталоги є альтернативою використання порядку проведення спрощених закупівель та обмежуються вартісними межами закупівлі, коли замовник має здійснювати закупівлю із застосуванням процедур закупівель), то виникає потреба в перегляді розміру плати за використання електронного каталогу, що визначений Порядком № 822*, зокрема в частині зменшення плати з постачальників (які уклали договір про закупівлю з замовником за результатами використання електронного каталогу) шляхом встановлення максимального розміру плати у розмірі 3 400 грн. 

*Довідково: здійснення оплати за користування електронним каталогом та її розподіл відбувається наступним чином. Так, спочатку постачальником (який уклав договір про закупівлю з замовником) сплачується оператору авторизованого електронного майданчика (через який такий постачальник отримав сервіс) певна сума залежно від вартості укладеного договору про закупівлю (визначений відсоток або максимально допустима гранична сума, яку пропонується встановити проектом акта). В свою чергу цей оператор з отриманої від постачальника суми має сплатити адміністратору ЕСЗ на забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель частину отриманої плати від постачальника. Тобто певну частину отриманої від постачальника плати оператор авторизованого електронного майданчика залишає собі (розмір визначається проектом акта), а решту віддає адміністратору ЕСЗ. Після чого адміністратор ЕСЗ частину отриманих коштів залишає собі, а решту розподіляє як винагороду оператору авторизованого електронного майданчика за надання доступу замовнику, який уклав договір з постачальником, до електронного каталогу та як плату адміністратору електронного каталогу за його формування та супроводження в ЕСЗ.

Встановлення тимчасових тарифів на час дії військового стану в Україні дозволить запобігти надмірному фінансовому навантаженню на бізнес (постачальників) та сприятиме більш ефективному його залученню до електронного каталогу, що в умовах воєнного стану є актуальним як для самого бізнесу, так і для замовників. При цьому за рахунок збільшення обсягів закупівель з використанням електронного каталогу буде забезпечено ефективне адміністрування електронного каталогу, що дозволить замовникам оперативно забезпечувати свої потреби під час воєнного стану. 
Крім того, у зв’язку з встановленням максимальної суми плати за користування електронним каталогом є необхідність в перерозподілі плати, отриманої оператором авторизованого електронного майданчика з постачальника за надання доступу до електронного каталогу та інших електронних сервісів, пов’язаних з його користуванням, в ЕСЗ, між адміністратором ЕСЗ, адміністратором електронного каталогу та операторами авторизованих електронних майданчиків. Так, пропонується, що якщо вартість закупівлі більше ніж 50 тисяч гривень, то:
- максимальна плата, що сплачується адміністратору ЕСЗ оператором авторизованого електронного майданчика становить 1 870 гривень;
- максимальна плата, що сплачується адміністратором ЕСЗ адміністратору електронного каталогу становить 1 020 гривень; 
- максимальна плата, що сплачується адміністратором ЕСЗ як винагорода оператору авторизованого електронного майданчика замовника
становить 340 гривень. Такий перерозподіл надасть можливість ефективно адмініструвати електронний каталог його адміністратором, зокрема наповнювати його новими категоріями та пропозиціями постачальників (оскільки попит на користування електронним каталогом може значно підвищитись), при цьому операторами авторизованих електронних майданчиків вже технічно реалізований функціонал електронного каталогу в ЕСЗ та відповідно отримана плата від постачальника буде направлятися здебільшого на підтримку цього функціоналу. Запропоновані тимчасові (на період дії воєнного стану в Україні) тарифи по користуванню електронним каталогом та їх перерозподіл між суб'єктами були опрацьовані та погоджені адміністратором ЕСЗ з операторами електронних майданчиків та адміністратором електронного каталогу.
Отже, в умовах сьогодення здійснення публічних закупівель через ЕСЗ
(з використанням порядку проведення спрощених закупівель та електронного каталогу) дозволить вирішити існуючі проблеми, що наразі мають місце, зокрема замовники зможуть забезпечувати свої потреби більш ефективно та у короткі строки, а також це вирішить проблему щодо спрощення доступу бізнесу до публічних закупівель, оскільки інформація про проведення закупівель буде відкритою, вимоги до учасників є мінімальними за таких умов проведення, а обсяги реалізації продукції можуть значно збільшитися, що позитивно вплине на наповнення бюджетів.
Водночас звертається увага, що прийняття запропонованих проектом акта змін не створює додаткових ускладнень замовникам під час організації та проведення публічних закупівель, так як проект акта передбачає широкий перелік випадків, коли придбання замовником товарів, робіт і послуг може здійснюватися без застосування порядку проведення спрощених закупівель та/або електронного каталогу, ураховуючи особливий стан в якому опинилася держава. Так, проектом акта пропонується визначити можливість незастосування ЕСЗ, якщо, наприклад, інформація, що має бути оприлюднена в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, належить до інформації з обмеженим доступом, або її розголошення під час дії правового режиму воєнного стану може нести загрозу національній безпеці України та/або громадській безпеці і порядку, або замовник перебуває в районі активних бойових дій на момент прийняття рішення про здійснення закупівлі або її здійснення, чи відсутня технічна можливість використання ЕСЗ та ін. Також замовник може не проводити спрощені закупівлі та не застосовувати електронні каталоги у разі, якщо здійснює закупівлю товарів, робіт і послуг для забезпечення функціонування об’єктів критичної інфраструктури. 
Крім того, проектом акта пропонується визначити, що замовники, визначені частиною дев’ятою статті 3 Закону України “Про публічні закупівлі”/державні замовники у сфері оборони здійснюють публічні/оборонні закупівлі товарів, робіт і послуг без застосування видів (процедур) закупівель/спрощених закупівель, визначених Законом та Законом України “Про оборонні закупівлі”. Тобто, закупівлі для оборони держави будуть і надалі здійснюватися без процедур закупівель та спрощених закупівель.
Також проектом акта врегульовується питання оперативного здійснення закупівель товарів, робіт і послуг, визначених підпунктом 1 пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 2 березня 2022 р. № 185 “Деякі питання здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для задоволення нагальних потреб функціонування держави в умовах воєнного стану”, які замовники і надалі будуть здійснювати без застосування процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених Законом. 
Разом з тим проектом акта пропонується вирішити проблему організації проведення публічних закупівель замовниками та  визначити, що відповідальною за організацію та проведення публічних закупівель може бути уповноважена особа або інша особа, визначена замовником. 
Поряд з цим проектом акта пропонується на період дії правового режиму воєнного стану зупинити дію пунктів 6, 7, 8, 9 Порядку №  822, оскільки проектом акта пропонується встановити тимчасові тарифи за користування електронним каталогом на період дії воєнного стану в Україні. 
Крім того, потребує врегулювання проблема здійснення за рахунок коштів державного бюджету в умовах воєнного стану закупівель державною установою “Професійні закупівлі” як централізованою закупівельною організацією
(далі – ЦЗО) закупівель в інтересах замовників, що зобов’язані відповідно до пункту 3 розпорядження Кабінету Міністрів України від 25 вересня 2019 р. № 846 “Про визначення державної установи “Професійні закупівлі” централізованою закупівельною організацією” (далі – розпорядження № 846) передавати окремі закупівлі до ЦЗО. Так, пропонується проектом акта призупинити дію пункту 3 на період дії воєнного стану в Україні. Це дозволить вирішити практичні проблеми, що наразі виникли у ЦЗО та замовників, які зобов’язані здійснювати закупівлі через ЦЗО, оскільки відповідно до постанови № 169 в умовах воєнного стану процедури закупівлі не проводяться, а відповідно до положень Закону ЦЗО має право проводити виключно тендери (конкурентні процедури закупівлі).

Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни		+	
Держава	+*		
Суб’єкти господарювання,	+**		
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	+		

*Під державою слід розуміти замовників у сфері публічних закупівель (далі – замовник) відповідно до пункту 11 частини першої статті 1 Закону.
**Під суб’єктами господарювання слід розуміти учасників процедури закупівлі/спрощеної закупівлі відповідно до пункту 37 частини першої статті 1 Закону, у тому числі постачальників, що кваліфіковані до електронного каталогу (далі – учасник).

II. Цілі державного регулювання
Основною ціллю розробки проекту акта є підвищення ефективності здійснення публічних закупівель в умовах воєнного стану, зокрема із забезпеченням використання ЕСЗ, шляхом удосконалення положень 
постанови № 169, а саме:
створення правових умов для використання порядку проведення спрощених закупівель та електронного каталогу незалежно від вартості закупівлі;
визначення вичерпного переліку підстав, при яких ЕСЗ може не використовуватись;
встановлення тимчасового (на період дії воєнного стану в Україні) механізму здійснення оплати за користування електронним каталогом та її розподіл між суб’єктами, що долучені до функціонування електронного каталогу;
врегулювання проблеми здійснення в умовах воєнного стану в Україні обов’язкових закупівель ЦЗО відповідно розпорядження № 846.

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
Визначення альтернативних способів

Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1
	Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін.
Не забезпечує функціонування ЕСЗ, розвитку конкурентного середовища та добросовісної конкуренції, не сприяє підвищенню ефективності публічних закупівель.
	
Альтернатива 2
	Прийняття проекту акта.
Така альтернатива передбачає внесення змін до постанови № 169, що забезпечить створення відповідних умов для функціонування ЕСЗ та доступу бізнесу до публічних закупівель, а також розвитку конкурентного середовища та добросовісної конкуренції.	

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави.
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів держави для одного замовника, який може здійснювати закупівлю, вартість якої дорівнює або перевищує 50 тис. гривень, товарів (робіт, послуг) шляхом застосування порядку спрощених закупівель або через електронний каталог для закупівлі товарів наведено
в додатку 1.
 Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	відсутні	під час здійснення закупівлі без застосування ЕСЗ замовником в середньому витрачається
34 години або 1 334,84 грн	
Альтернатива 2
прийняття проекту акта	проведення публічних закупівель прозоро, ефективно та на конкурентній основі	під час здійснення закупівель в ЕСЗ шляхом використання:
порядку проведення спрощеної закупівлі замовником витрачається в середньому 9,5 годин або 369,83 грн;
електронного каталогу замовником в середньому витрачається 3,8 годин або 147,62 грн	

3. Проект акта не поширюється та не впливає на сферу інтересів громадян.
4. Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання. 
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання для одного учасника (вартість його товарів (робіт, послуг) дорівнює або
перевищує 50 тис. грн) наведено в додатку 2.
 Показник	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання (учасники закупівлі), одиниць	4 256	143 128	121 246	96 716	365 346* 	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	1,16	39,17	33,18	26,5	100	
*інформація щодо кількості суб’єктів господарювання, які визначали себе самостійно як великі, середні, малі, у тому числі мікро (цими суб’єктами є як окремі юридичні особи, так і їх філії, які під час віднесення себе до суб’єктів мікропідприємництва, середнього або великого підприємництва, можуть визначати свій статус, керуючись статусом основної юридичної особи до якої вони відносяться), в електронній системі закупівель використана з професійного модулю аналітики bipro.prozorro.org, що містить інформацію про всі закупівлі, що відбулися в електронній системі закупівель. 

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	відсутні	під час участі в публічній закупівлі без застосування ЕСЗ учасником витрачається
в середньому 51 година 
або 2 002,26 грн.	
Альтернатива 2

прийняття проекту акта	доступ суб’єктів господарювання до публічних закупівель та підтримка й розвиток їх бізнесу в умовах воєнного стану в Україні	під час участі в публічній закупівлі через ЕСЗ у разі,  якщо замовник:
проводить спрощену закупівлю учасником в середньому витрачається
9 годин або 350,2 грн;
здійснює закупівлю із застосуванням електронного каталогу учасником в середньому витрачається
1,5 години або 57,32 грн	

Сумарні витрати за альтернативами	Сумарні витрати за альтернативами	
Альтернатива 1
Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва становлять 2 002,26 грн	
Альтернатива 2
Прийняття проекту акта	сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва становлять 407,52 грн	

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей 
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1

залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	1	альтернатива не вирішує існуючих проблемних питань, що виникають у суб’єктів публічних закупівель на практиці	
Альтернатива 2

прийняття проекту акта	3	ця альтернатива дає змогу повністю досягнути основних поставлених цілей, зокрема забезпечення ефективного здійснення публічних закупівель в ЕСЗ та доступ бізнесу до публічних закупівель	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1 

залишити існуючу нормативно-правову базу без змін	альтернатива не вирішує проблему	загальна вартість витрат на забезпечення альтернативи у разі здійснення закупівлі без використання ЕСЗ сумарно складає 3 337,1 грн, із них 2 002,26 грн припадає на суб’єктів господарювання та 1 334,84 грн на державу	альтернатива призведе до невиконання поставлених цілей, зникнення конкурентного середовища в публічних закупівлях та унеможливить відстеження бюджетних коштів, що може призвести до їх перевитрачання	
Альтернатива 2

прийняття проекту акта	альтернатива вирішує проблему	загальна вартість витрат на забезпечення альтернативи сумарно складає 924,97 грн, із них 407,52 грн припадає на суб’єктів господарювання та 517,45 грн гривень на державу	альтернатива повністю забезпечує досягнення поставлених цілей, в результаті здійснення замовниками публічних закупівель в ЕСЗ буде більш ефективним, а також буде забезпечена добросовісна конкуренція серед учасників, що сприятиме розвитку конкурентного середовища	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми

Механізмом, який забезпечує розв’язання визначеної проблеми, є прийняття регуляторного акта – постанови Кабінету Міністрів України “Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України щодо здійснення закупівель в умовах воєнного стану”, яким:
створюються правові умови для використанням ЕСЗ шляхом застосування порядку проведення спрощених закупівель та електронного каталогу;
визначається вичерпний перелік підстав, при яких ЕСЗ замовником може не використовуватись;
встановлюється тимчасово (на період дії воєнного стану в Україні) механізм здійснення оплати за користування електронним каталогом та його розподіл між суб’єктами, що долучені до функціонування електронного каталогу;
врегульовується проблема здійснення в умовах воєнного стану в Україні обов’язкових закупівель ЦЗО відповідно розпорядження № 846.
Заходи, що пропонуються для розв’язання проблеми:
1) погодити проект акта із заінтересованими органами (Міністерством фінансів України, Міністерством цифрової трансформації України, Державною регуляторною службою України);
2) направити проект акта до Міністерства юстиції України (з метою проведення правової експертизи) та Національного агентства з питань запобігання корупції (для проведення антикорупційної експертизи);
3) прийняти акт на засіданні Кабінету Міністрів України.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги 

Розрахунок оцінки ресурсів виконання вимог регуляторного акта наведено у додатках 1 і 2.
Реалізація регуляторного акта не потребуватиме додаткових бюджетних витрат і ресурсів та адміністрування регулювання органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами.
Виконання вимог проекту акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні впроваджувати або виконувати ці вимоги, оцінюється вище середнього.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу).
У зв’язку з тим, що питома вага суб’єктів малого підприємництва (малих та мікропідприємств разом) у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких поширюється регулювання, перевищує 10 відсотків, розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва наведено в додатку 3.
Прийняття та оприлюднення проекту акта в установленому порядку забезпечить доведення його вимог до суб’єктів господарювання, центральних та місцевих органів виконавчої влади і органів місцевого самоврядування, фізичних та юридичних осіб.
Прийняття проекту акта не призведе до неочікуваних результатів і не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету.
Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.

VIІ. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії регуляторного акта обмежується у часі, а саме до закінчення або скасування воєнного стану в Україні.
Регуляторний акт набирає чинності з дня його офіційного опублікування.
VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прийняття регуляторного акта сприятиме підвищенню ефективності здійснення публічних закупівель в умовах воєнного стану, зокрема із забезпеченням функціонування ЕСЗ.
Прогнозними значеннями показників результативності регуляторного акта є:
1. Розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних із дією акта – 0.
2. Кількість суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюється дія акта – кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію цього регуляторного акта не обмежується. За даними електронної системи закупівель на сьогодні зареєстровано 365 346 суб’єктів господарювання, які підпадають під дію регуляторного акта та приймають участь у публічних закупівлях у якості учасників.
3. Рівень поінформованості суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб з основних положень регуляторного акта – 100% (розміщено на офіційному вебсайті Мінекономіки (http://www.me.gov.ua) у розділі “Обговорення проектів документів”).
4. Час, що витрачається суб’єктами господарювання та/або фізичними особами, пов’язаними з виконанням вимог акта – наведено у додатках 1 і 2, що сумарно складає 23,8 години, з яких 13,3 годин припадає на державу та 10,5 годин на суб’єктів господарювання.
Показниками результативності регуляторного акта є:
1) кількість здійснених в ЕСЗ із застосуванням електронного каталогу замовниками закупівель товарів, вартість яких перевищує 50 000 гривень;
2) кількість проведених в ЕСЗ закупівель товарів, робіт та послуг із застосуванням порядку спрощених закупівель;
3) кількість оприлюднених в ЕСЗ звітів про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель.
Кількісні значення додаткових показників буде визначено статистичним методом під час проведення базового відстеження.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься Міністерством економіки України. 
Базове відстеження регуляторного акта здійснюватиметься через рік після набрання чинності регуляторного акта, але не пізніше дня, з якого починається проведення повторного відстеження результативності.
Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься через рік з дня проведення базового відстеження, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим регуляторним актом.
Періодичні відстеження результативності регуляторного акта будуть здійснюватися раз на кожні три роки, починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього регуляторного акта.
Проведення відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися за допомогою статистичного методу за допомогою статистичних показників. Для відстеження результативності проекту акта будуть використані дані ЕСЗ, інформація, надана адміністратором ЕСЗ, та інформація, розпорядником якої є Уповноважений орган.
Аналіз регуляторного впливу підготовлено департаментом публічних закупівель, конкурентної політики та гуманітарної сфери Міністерства економіки України.

Виконувач обов’язків 
Міністра економіки України                                                                    Денис КУДІН
Додаток 1
Розрахунок бюджетних витрат (на одного замовника, який може здійснювати закупівлю, вартість якої дорівнює або перевищує 50 тис. грн, товарів (робіт, послуг) шляхом застосування порядку спрощених закупівель або через електронний каталог для закупівлі товарів)
Етапи
(дії, які вчиняє замовник)	Затрати замовника під час здійснення закупівлі без застосування ЕСЗ
(години)	Затрати замовника під час здійснення закупівлі без застосування ЕСЗ (гривні)	Затрати замовника під час здійснення закупівлі із застосуванням ЕСЗ в порядку спрощеної закупівлі (години)	Затрати замовника під час здійснення закупівлі із застосуванням ЕСЗ в порядку спрощеної закупівлі
 (гривні)	Затрати замовника під час здійснення закупівлі  із застосуванням ЕСЗ через електронний каталог 
(години)	Затрати замовника під час здійснення закупівлі із застосуванням ЕСЗ через електронний каталог (гривні)	
Підготовка вимог до предмета закупівлі 	3	117,78	3	117,78	1	39,26	
Пошук постачальника товару чи надавача послуг, або виконавця робіт	24	942,24	-	-	-	-	
Внесення інформації про закупівлю до річного плану	-	-	0,3	11,78	0,3	11,78	
Обрання необхідного товару в електронному каталозі	-	-	-	-	1	39,26	
Розміщення оголошення про закупівлю в ЕСЗ	-	-	0,5	19,63	-	-	
Надання відповіді на запитання через ЕСЗ	-	-	1	39,26	-	-	
Внесення змін до оголошення про закупівлю	-	-	0,2	7,85	-	-	
Проведення розгляду однієї пропозиції	-	-	2,5	98,15	-	-	
Укладення договору про закупівлю	5	196,3	1	39,26	1	39,26	
Оприлюднення договору про закупівлю та додатків до нього 	-	-	0,5	18,06	-	-	
Звіт про результати проведення закупівлі	2	78,52	0,5	18,06	0,5	18,06	
ВСЬОГО	34	1 334,84	9,5	369,83	3,8	147,62	

Додаток 2

Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів одного суб’єкта господарювання великого та середнього підприємництва (учасник, вартість його товарів (робіт, послуг) дорівнює або перевищує 50 тис. грн) 
Етапи
(дії, які вчиняє учасник)	Затрати учасника без ЕСЗ 
 (години)	Затрати учасника без ЕСЗ
(гривні)	Затрати учасника з ЕСЗ (спрощені закупівлі)
(години)	Затрати учасника з ЕСЗ (спрощені закупівлі)
(гривні)	Затрати учасника з ЕСЗ (електронні каталоги)
(години)	Затрати 
учасника з ЕСЗ (електронні каталоги)
(гривні)	
Пошук замовника або вивчення потреб замовника	36	1 413,36	2	78,52	-	-	
Підготовка та подання пропозиції/підтвердження наявності товару в електронному каталозі	5	196,3	5	196,3	0,5	18,06	
Запитати у замовника щодо умов оголошення про проведення спрощеної закупівлі в ЕСЗ	-	-	0,5	18,06	-	-	
Аукціон	-	-	0,5	18,06	-	-	
Укладення договору про закупівлю	10	392,6	1	39,26	1	39,26	
ВСЬОГО	51	2 002,26	9	350,2	1,5	57,32	

Додаток 3
ТЕСТ 
малого підприємництва (М-Тест)

1. Консультації з представниками мікро- та малого підприємництва щодо оцінки впливу регулювання
Загалом консультації щодо визначення впливу запропонованого регулювання на суб’єктів малого підприємництва та визначення детального переліку процедур, виконання яких необхідно для здійснення регулювання, не проводилися.
Водночас проект регуляторного акта було розроблено на підставі отриманих Міністерством економіки України звернень від суб’єктів сфери публічних закупівель щодо необхідності повернення закупівель в прозоре та конкурентне середовище. 
З метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних, юридичних осіб Мінекономіки забезпечило оприлюднення законопроекту на офіційному вебсайті Мінекономіки в мережі Інтернет www.me.gov.ua в розділі “Обговорення проектів документів”.

2. Вимірювання впливу регулювання на суб’єктів малого підприємництва (мікро- та малі):
кількість суб’єктів малого підприємництва, на яких поширюється регулювання: 217 962, у тому числі малого підприємництва 121 246 та мікропідприємництва 96 716;
питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких проблема справляє вплив 59,68 відсотків.

3. Розрахунок витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання вимог регулювання.

№	Найменування оцінки	У перший рік (стартовий рік впровадження регулювання)	Періодичні (за наступний рік)	Витрати за
п'ять років	
Оцінка “прямих” витрат суб'єктів малого підприємництва на виконання регулювання	
1	Придбання необхідного обладнання (пристроїв, машин, механізмів)	0	0	0	
2	Процедури повірки та/або постановки на відповідний облік у визначеному органі державної влади чи місцевого самоврядування	0	0	0	
3	Процедури експлуатації обладнання (експлуатаційні витрати - витратні матеріали)	0	0	0	
4	Процедури обслуговування обладнання (технічне обслуговування)	0	0	0	
5	Інші процедури (уточнити):
наведено в додатку 2	407,52	407,52	407,52	
6	Разом, гривень	407,52	407,52	407,52	
7	Кількість суб'єктів господарювання, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць	217 962			
8	Сумарно, гривень	88 823 874,24	88 823 874,24	88 823 874,24	
Оцінка вартості адміністративних процедур суб'єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування	
9	Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання	0	0	0	
10	Процедури організації виконання вимог регулювання 	0	0	0	
11	Процедури офіційного звітування	0	0	0	
12	Процедури щодо забезпечення процесу перевірок	0	0	0	
13	Інші процедури (уточнити)	X	X	X	
14	Разом, гривень	0	0	0	
15	Кількість суб'єктів малого підприємництва, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць	217 962			
16	Сумарно, гривень	88 823 874,24	88 823 874,24	88 823 874,24	

БЮДЖЕТНІ ВИТРАТИ
на адміністрування регулювання для суб'єктів малого і мікропідприємництва
Розрахунок витрат на адміністрування регулювання здійснюється окремо для кожного відповідного органу державної влади чи органу місцевого самоврядування, що залучений до процесу регулювання. Державний орган, для якого здійснюється розрахунок адміністрування регулювання: замовник та належить до органу державної влади (наприклад, Міністерство економіки України як замовник). 

Процедура регулювання суб'єктів малого і мікропідприємництва (розрахунок на одного типового суб'єкта господарювання)	Планові витрати часу на процедуру	Вартість часу співробітника органу державної влади відповідної категорії (заробітна плата)	Оцінка кількості процедур за рік, що припадають на одного суб'єкта	Оцінка кількості суб'єктів, що підпадають під дію процедури регулювання	Витрати на адміністрування регулювання* (за рік), гривень	
1. Облік суб’єкта господарювання, що перебуває у сфері регулювання	0	0	0	0	0	
2.Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі камеральні	0	0	0	0	0	
3. Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі виїзні	0	0	0	0	0	
4. Підготовка, затвердження та опрацювання одного окремого акта про порушення вимог регулювання	0	0	0	0	0	
5. Реалізація одного окремого рішення щодо порушення вимог регулювання	0	0	0	0	0	
6. Оскарження одного окремого рішення суб’єктами господарювання	0	0	0	0	0	
7. Підготовка звітності за результатами регулювання	0	0	0	0	0	
Інші адміністративні процедури (уточнити): наведено в додатку 1	13,3	517,45				
Разом за рік	13,3	517,45	Х	Х	Х	
Сумарно за п'ять років	66,5	2 587,25	Х	Х	Х	

*Вартість витрат, пов’язаних з адмініструванням процесу регулювання державними органами, визначається шляхом множення фактичних витрат часу персоналу на заробітну плату спеціаліста відповідної кваліфікації та на кількість суб’єктів, що підпадають під дію процедури регулювання, та на кількість процедур за рік.

4. Розрахунок сумарних витрат суб’єктів малого підприємництва, що виникають на виконання вимог регулювання
№	Показник	Перший рік регулювання (стартовий), гривень	За п'ять років, гривень	
1	Оцінка “прямих” витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання регулювання	88 823 874,24	444 119 371,2	
2	Оцінка вартості адміністративних процедур для суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування	0	0	
3	Сумарні витрати малого підприємництва на виконання запланованого регулювання	88 823 874,24	444 119 371,2	
4	Бюджетні витрати на адміністрування регулювання суб’єктів малого підприємництва	517,45	2 587,25	
5	Сумарні витрати на виконання запланованого регулювання	88 824 391,69	444 121 958,45	

5. Розроблення корегуючих (пом’якшувальних) заходів для малого підприємництва щодо запропонованого регулювання
На основі оцінки сумарних витрат малого підприємництва на виконання запланованого регулювання (за перший рік регулювання та за п’ять років) та ураховуючи той факт, що на суб’єктів великого, середнього та малого підприємництва не покладаються адміністративні навантаження, компенсаторні механізми не пропонуються.