Author: lisicka
Last saved by: Оксана
Company: minjkg

АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту Закону України “Про внесення зміни до Закону України “Про захист інтересів суб’єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни” щодо поновлення звітності у сфері державного експортного контролю”

І. Визначення проблеми
Національна система експортного контролю створена з метою забезпечення захисту національних інтересів України, дотримання нею міжнародних зобов’язань щодо нерозповсюдження зброї масового знищення, засобів її доставки, обмеження передач звичайних видів озброєння, а також здійснення заходів щодо недопущення використання зазначених товарів у терористичних та інших протиправних цілях.
Діяльність, пов’язану з державним контролем за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання, регулює Закон України “Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання” (далі – Закон).
Згідно з Законом державний експортний контроль – це комплекс заходів з контролю за міжнародними передачами товарів, їх використанням юридичною чи фізичною особою, що здійснюється Держекспортконтролем та іншими державними органами з метою забезпечення захисту інтересів національної безпеки та відповідно до міжнародних зобов’язань України.
Відповідно до статті 4 Закону державна політика в галузі державного експортного контролю формується за такими основними принципами:
пріоритетність національних інтересів України – політичних, економічних та військових, захист яких є необхідним для забезпечення національної безпеки;
обов'язковість виконання міжнародних зобов'язань України щодо нерозповсюдження зброї масового знищення, засобів її доставки та встановлення державного контролю за здійсненням міжнародних передач товарів військового призначення і подвійного використання, а також забезпечення здійснення заходів щодо недопущення використання зазначених товарів у терористичних та інших протиправних цілях;
законність;
здійснення експортного контролю тільки тією мірою, що необхідна для досягнення його цілей;
узгодження процедур і правил державного експортного контролю з міжнародно-правовими нормами та практикою;
забезпечення взаємодії з міжнародними організаціями та іноземними державами в галузі державного експортного контролю з метою зміцнення міжнародної безпеки і стабільності, у тому числі з метою запобігання розповсюдженню зброї масового знищення та засобів її доставки.
Відповідно до частини четвертої статті 19 Закону державний експортний контроль за виконанням кінцевими споживачами в Україні зобов'язань щодо використання у заявлених цілях імпортованих товарів здійснюється на підставі результатів аналізу звітів суб'єктів господарювання - кінцевих споживачів про фактичне застосування товарів, а також шляхом проведення планових вибіркових перевірок фактичного використання товарів за призначенням їх кінцевими споживачами. Звітність суб’єктів здійснення міжнародних передач товарів – один з ключових елементів експортного контролю. Подання звітності та її аналіз має на меті забезпечити здійснення міжнародних передач товарів, а також їх кінцевого використання у чіткій відповідності до виданих дозвільних документів.
Закон України “Про захист інтересів суб’єктів подання звітності та інших документів у період дії воєнного стану або стану війни” від 03.03.2022 № 2115-IX установив відтермінування для подання суб’єктами господарювання будь-якої звітності, передбаченої законодавством України, запроваджене у зв’язку із повномасштабною агресією російської федерації проти України. Проте цей законодавчий припис не дає можливості органам державної влади, зокрема Державній службі експортного контролю України, отримувати потрібну звітну інформацію від суб’єктів здійснення міжнародних передач товарів військового призначення та подвійного використання, які продовжують працювати під час війни, про результати їх діяльності. Водночас, отримання такої звітної інформації прямо впливає на належне виконання Україною своїх міжнародних зобов’язань. Так, будучи учасницею Організації Об’єднаних Нації, Організації з безпеки та співробітництва у Європі (ОБСЄ), а також міжнародних режимів експортного контролю, Україна має міжнародні зобов’язання надання інформації про міжнародні передачі щодо підзвітних товарів. Для належного виконання своїх міжнародних зобов’язань суб’єкти міжнародних передач товарів повинні подавати відповідні звіти у терміни, визначені у дозвільних документах. Зокрема, передбачена періодичність подання звітів щодо здійснення експорту, імпорту товарів військового призначення, що віднесені до відповідних категорій військової техніки, щодо якої здійснюється звітність до ООН та ОБСЄ.
Таким чином для належного виконання Держекспортконтролем повноважень у сфері контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання існує об’єктивна необхідність отримання відповідної звітності від суб’єктів, що здійснюють діяльність у цій сфері, для належної оцінки поточної ситуації та вжиття за потреби відповідних заходів реагування. Аналіз отриманих даних у вигляді звітності та іншої інформації також дасть змогу Держекспортконтролю своєчасно реагувати на забезпечення стабільності системи міжнародних передач товарів військового призначення, своєчасно запобігати зловживанням з боку недобросовісних суб’єктів міжнародних передач товарів. 
Крім того, відновлення обов’язку суб’єктів господарювання в частині подання звітності надасть можливість Держекспортконтролю реалізувати у повній мірі повноваження, передбачені статтею 19 Закону, щодо проведення перевірок доставки чи кінцевого використання товарів на будь-якому етапі їх міжнародної передачі та після фактичної доставки товарів кінцевому споживачеві.

Основні групи (підгрупи), на які проблема має вплив:
Групи (підгрупи) | Так | Ні
Громадяни | | Ні
Держава | Так |
Суб’єкти господарювання, | Так |

у тому числі суб’єкти малого підприємництва*
_____________________
*Питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких впливає проблема, не перевищує 10 відсотків.

Так
(0,6 %)

II. Цілі державного регулювання
Метою проекту Закону є забезпечення державного експортного контролю за кінцевим використанням товарів та поновлення звітності суб’єктів здійснення міжнародних передач товарів; своєчасне та належне виконання Україною своїх міжнародних зобов’язань у сфері міжнародного контролю за передачами озброєнь, нерозповсюдженням зброї масового знищення, запобіганню тероризму.

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1. Визначення альтернативних способів.
Під час розроблення проекту Закону було розглянуто такі альтернативні способи досягнення цілей державного регулювання, визначених у розділі 2 аналізу регуляторного впливу:

Вид альтернативи | Опис альтернативи

Альтернатива 1
Прийняття регуляторного акта

Поновить обов’язок суб’єктів міжнародних передач товарів військового призначення та подвійного використання подавати відповідну звітність, передбачену статтею 22 Закону України “Про державний контроль за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного
використання”

Альтернатива 2
Залишити без змін діюче державного регулювання

Враховуючи, що на сьогодні державне регулювання діяльності, пов′язаної з міжнародними передачами товарів військового призначення та товарів подвійного використання в цілому забезпечує здійснення державного експортного контролю тією мірою, яка необхідна для досягнення його цілей, можливо розглянути варіант залишення без змін діюче державне регулювання.
Водночас досить тривалий Закон, який є основним регуляторним актом, що регулює таку діяльність, не діє в частині подання звітності суб’єктів здійснення міжнародних передач товарів, що негативно впливає на своєчасне та належне виконання Україною своїх міжнародних зобов’язань у сфері міжнародного контролю за передачами озброєнь, нерозповсюдженням зброї масового знищення, запобіганню тероризму.
Враховуючи викладене, такий альтернативний спосіб не дозволить досягти цілі державного регулювання, пов′язаної із розв′язанням визначеної проблеми.

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
2.1. Оцінка впливу на сферу інтересів держави

Вид альтернативи | Вигоди | Втрати
Альтернатива 1 | Вирішення в повному обсязі визначеної проблеми через забезпечення необхідного державного регулювання на рівні Закону. | Відсутні.
Альтернатива 2 | Відсутні. | Неузгодженість положень діючого Закону з відповідними положеннями нормативних актів ЄС.

2.2. Оцінка впливу на сферу інтересів громадян.
Дія регуляторного акта не поширюється на сферу інтересів громадян.

2.3. Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання

Показник | Великі | Середні | Малі | Мікро | Разом
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць | 48 | 351 | 92 | 3 | 494
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків | 9,71 | 71,06 | 18,63 | 0,6 | 100

Вид альтернативи | Вигоди | Втрати
Альтернатива 1 | Відновить для суб’єктів обов’язок та порядок звітності у сфері державного експортного контролю. Суб′єкт господарювання зможе  подати до Держекспортконтролю в електронному вигляді з використанням ІТС ЕК відповідну звітність. |
Альтернатива 2 | Відсутні | Належне виконання Україною своїх міжнародних зобов’язань у сфері міжнародного контролю за передачами озброєнь, нерозповсюдженням зброї масового знищення, запобіганню тероризму.

ВИТРАТИ
на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта

№ | Витрати * | За перший рік | За п’ять років
1. | Витрати на придбання основних фондів, обладнання та приладів, сервісне обслуговування, навчання/підвищення кваліфікації персоналу тощо, гривень. | 0 грн. | 0 грн.

2.

Витрати, пов’язані із веденням обліку, підготовкою та поданням звітності державним органам, гривень.

Процедура оформлення подання до Держекспортконтролю одного звіту про фактично здійснений експорт, імпорт товарів за одержаним дозволом та про використання товарів у заявлених цілях до після набрання чинності регуляторним актом:
з використанням ІТС ЕК звіти оформлюються, подаються та зберігаються у справі в електронному вигляді, тому залишаються витрати лише на оплату праці працівника щодо оформлення і подання звіту в електронному вигляді.

У середньому суб’єкт господарювання протягом року подає до Держекспортконтролю 8 звітів.

1 904 грн.
___________

Фактичні витрати, пов’язані з наданням одного звіту після набрання чинності регуляторним актом становитимуть 238 грн, а саме:
2 х 119 = 238 грн (з використанням ІТС ЕК звіти оформлюються, подаються та зберігаються у справі в електронному вигляді, тому залишаються витрати лише на оплату праці працівника щодо оформлення і подання звіту в електронному вигляді).

Витрати, пов’язані з поданням 8-ми звітів: 8 х 238 = 1904 грн (для суб’єктів, що знаходяться як у Києві так і в інших областях).

1904 х 5 = 9 520 грн.

3. | Витрати на отримання адміністративних послуг (дозволів, ліцензій, сертифікатів, атестатів, погоджень, висновків, проведення незалежних/обов’язкових експертиз, сертифікації, атестації тощо) та інших послуг (проведення наукових, інших експертиз, страхування тощо), гривень. | 0 грн. | 0 грн.
4. | Витрати на оборотні активи (матеріали, канцелярські товари тощо), гривень. | 0 грн. | 0 грн.

5.

Витрати, пов’язані із наймом додаткового персоналу, гривень.

Прийняття регуляторного акта не викличе потреби для суб’єктів господарювання у наймі додаткового персоналу, тому зазначені витрати не розраховуються.

0 грн.

0 грн.

6.

Інше (уточнити), гривень.

.

0 грн. (планові відповідні витрати після набрання чинності регуляторним актом відсутні, оскільки 
оформлення та  подання до Держекспортконтролю заяв і документів з використанням ІТС ЕК буде здійснюватися в електронному вигляді).

0 грн.

7. | РАЗОМ (сума рядків: 1 + 2 + 3 + 4 + 5 + 6), гривень | 0 + 1904 + 0 + 0 + 0 + 0 =  1 904 грн. | 0 + 9520 + 0 + 0 + 0 + 0 = 9 520 грн.

8.

Кількість суб’єктів господарювання великого та середнього підприємництва, на яких буде поширено регулювання, одиниць.

Фактична кількість зазначених суб’єктів на цей час становить 399.

439
(плановий приріст протягом першого року - 40)

599
(плановий приріст протягом п’яти років - 200)

9.

Сумарні витрати суб’єктів господарювання великого та середнього підприємництва, на виконання регулювання (вартість регулювання) (рядок 7 х рядок 8), гривень.

Розрахунок здійснено щодо визначеної кількості суб’єктів господарювання, кожен з яких протягом року подає до Держекспортконтролю 8 звітів та звертається для отримання 30-ти адміністративних послуг.

835 856 грн.

5 702 480 грн

Сумарні витрати за альтернативами
(для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва)

Сума витрат **, гривень

Альтернатива 1

835 856 грн.
Витрати на подання до Держекспортконтролю звітів про фактично здійснений експорт, імпорт товарів за одержаними дозволами, про використання товарів у заявлених цілях того, що подання (отримання) документів здійснюється в електронній формі з використанням ІТС ЕК.

Альтернатива 2 | Витрати на подання до Держекспортконтролю звітів про фактично здійснений експорт, імпорт товарів за одержаними дозволами, про використання товарів у заявлених цілях та відсутні.
____________
** За Альтернативою 1 вказані витрати за 1 рік (щодо подання визначеною кількістю суб’єктів господарювання по 8 звітів) після прийняття регуляторного акта.

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми) | Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки) | Коментарі щодо присвоєння відповідного бала
Альтернатива 1 | 4 | Проблема більше існувати не буде.
Альтернатива 2 | 1 | Проблема продовжує існувати.

Рейтинг результативності | Вигоди (підсумок) | Витрати (підсумок) | Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу

Альтернатива 1

Цілі державного регулювання буде досягнуто:
забезпечення належного контролю за кінцевим використанням товарів
військового призначення та подвійного використання, 
дотримання Україною міжнародних зобов’язань щодо нерозповсюдження зброї масового знищення, засобів її доставки, обмеження передач звичайних видів озброєння, а також здійснення заходів щодо недопущення використання зазначених товарів у терористичних та інших протиправних цілях, особливо в умовах повномасштабної військової агресії

Витрати часу і коштів суб′єктів господарювання, пов′язані з оформленням звітів, після прийняття регуляторного акта будуть в межах коштів, які були до запровадження відтермінування для подання суб’єктами міжнародних передач товарів військового призначення та подвійного використання подавати відповідної звітності.

Цілі державного регулювання досягаються, проблема більше не існує

Альтернатива 2

Відсутні.

Витрати відсутні.
Проте, відсутній належний контроль за кінцевим використанням товарів
військового призначення та подвійного використання, порушує дотримання Україною міжнародних зобов’язань щодо нерозповсюдження зброї масового знищення, засобів її доставки, обмеження передач звичайних видів озброєння, а також здійснення заходів щодо недопущення використання зазначених товарів у терористичних та інших протиправних цілях, особливо в умовах повномасштабної військової агресії

Проблема залишається не вирішеною

Рейтинг | Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи | Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта
Альтернатива 1 | Цілі державного регулювання буде досягнуто. |
Альтернатива 2 | Регулювання не змінюється. Проблема залишається не вирішеною. | Х

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Після прийняття регуляторного акта необхідно забезпечити:
1) відновити експлуатацію ІТС ЕК в частині подання звітності суб’єктами здійснення міжнародних передач товарів;
2) довести до відома представників державних органів, причетних до національної системи експортного контролю, та суб′єктів господарювання щодо відновлення подання суб’єктами міжнародних передач товарів військового призначення та подвійного використання відповідної звітності.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги

Фінансування заходів, пов'язаних із здійсненням державного експортного контролю, провадиться за рахунок і в межах коштів, передбачених Державним бюджетом України на утримання відповідних державних органів.
Фінансування Держекспортконтролю та заходів у галузі державного експортного контролю здійснюється в межах коштів, передбачених у Державному бюджеті України за програмою 1208010 “Керівництво та управління у сфері експортного контролю”.
Належну реалізацію законопроекту має забезпечити повне і своєчасне бюджетне фінансування визначених ним заходів, зокрема для забезпечення функціонування електронної системи у сфері державного експортного контролю.
Розрахунок витрат для суб’єктів господарювання на виконання вимог регуляторного акта наведено у розділі ІІІ цього аналізу регуляторного впливу.
Питома вага суб’єктів малих та мікропідприємств разом у загальній кількості суб’єктів господарювання становить менше 10 %, у зв’язку з цим Тест малого підприємництва не проводиться.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії регуляторного акта не обмежується, оскільки діяльність, пов′язана з державним контролем за міжнародними передачами товарів військового призначення та подвійного використання, потребує постійного регулювання.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прогнозні значення показників результативності регуляторного акта:
1)	кількість суб'єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюватиметься дія акта; 
2)	кількість скарг щодо проблем, які виникають при застосуванні регуляторного акта; 
3)	кількість звітів щодо здійснення експорту, імпорту товарів військового призначення, що віднесені до відповідних категорій військової техніки, щодо якої здійснюється звітність до ООН та ОБСЄ;
4)	кількість проведених Держекспортконтролем перевірок доставки чи кінцевого використання товарів на будь-якому етапі їх міжнародної передачі та після фактичної доставки товарів кінцевому споживачеві, у відповідності до статті 19 Закону;
5)	розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних з дією регуляторного акта; 
6)	розмір коштів і час, що витрачатимуться;
7)	рівень поінформованості суб'єктів господарювання та/або фізичних осіб з основними положеннями регуляторного акта. 
Реалізація проекту Закону не потребує додаткових витрат з державного бюджету. 
Рівень поінформованості суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб з основних положень регуляторного акта – високий, оскільки повідомлення про оприлюднення проекту Закону та аналіз регуляторного впливу акта розміщено на офіційному вебсайті Мінекономіки (www.me.gov.ua) та після прийняття регуляторного акта його редакцію буде оприлюднено на сайтах Верховної Ради України та Держекспортконтролю.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися за визначеними показниками результативності шляхом обробки статистичних даних Держекспортконтролем.
Результативність дії регуляторного акта здійснюватиметься за допомогою здійснення базового, повторного та періодичного відстежень. 
Базове відстеження результативності здійснюватиметься через 1 рік. 
Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюється через 2 роки. 
Періодичне відстеження результативності регуляторного акта здійснюється раз на три роки, починаючи з дня виконання заходів із повторного відстеження. 

_________________________________