ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА 
до проєкту розпорядження Кабінету Міністрів України “Про схвалення Стратегії відновлення, сталого розвитку та цифрової трансформації малого та середнього підприємництва на період до 2027 року”

1.	Мета 
Проєктом розпорядження Кабінету Міністрів України “Про схвалення Стратегії відновлення, сталого розвитку та цифрової трансформації малого та середнього підприємництва на період до 2027 року” (далі – проєкт акта) пропонується схвалити Стратегію відновлення, сталого розвитку та цифрової трансформації малого та середнього підприємництва на період до 2027 року 
(далі – Стратегія), метою якої є окреслення ключових напрямів вдосконалення державної політики на період до 2027 року, направленої на підтримку малого і середнього підприємництва (далі – МСП) як ключового сектору української економіки в умовах повномасштабної агресії, шляхом створення умов для сталого розвитку та цифрової трансформації, полегшення доступу до фінансування, підтримки зростання суб’єктів МСП на внутрішніх та зовнішніх ринках.

2.	Обґрунтування необхідності прийняття акта 
МСП – це основа української економіки, яка забезпечує дві третини доданої вартості і більш ніж вісімдесят відсотків робочих місць. Розвиток МСП стимулює конкуренцію на ринках і відповідне зростання конкурентоспроможності та інноваційного потенціалу економіки.
Важливість МСП для розвитку української економіки, зростання рівня життя, забезпечення стійкості та обороноздатності української держави, а також суттєві виклики, із якими МСП стикаються в контексті повномасштабної агресії російської федерації та процесу євроінтеграції, обумовлюють потребу у створенні стратегічного документу щодо державної підтримки МСП.
Прийняття Стратегії та Плану заходів щодо її реалізації визначено ключовим кроком реалізації Реформи 3 “Доступ до фінансів та ринків. Впровадження програм стимулювання та фінансування для малих та середніх підприємств (МСП)” Розділу 8 “Бізнес-середовище” Плану України, схваленого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 18.03.2024 № 244, з метою реалізації ініціативи Європейського Союзу “Ukraine Facility”, запровадженої Регламентом (ЄС) Європейського Парламенту та Ради (ЄС) від 29.02.2024 
№ 2024/792. Стратегія дозволяє деталізувати напрями розвитку української економіки, визначені в Плані України, додати до них вимір МСП.
При цьому фінансовий інструмент Ukraine Facility, запроваджений Європейським Союзом для України, відіграє надзвичайно важливу роль у забезпеченні макроекономічної стабільності країни в умовах війни, та виступає фундаментом для подальшого економічного зростання та післявоєнного відновлення, в тому числі за рахунок впровадження важливих структурних реформ.
У свою чергу, 14 грудня 2023 року Європейська Рада прийняла рішення щодо початку переговорів з Україною щодо членства в ЄС. В зазначеному переговорному процесі розроблення середньострокових пріоритетів розвитку МСП розглядається як одна з рекомендацій Європейської Комісії за переговорною главою 20 “Підприємництво та промислова політика” кластеру 3 “Конкурентоспроможність та інклюзивне зростання”. Водночас в Плані заходів з виконання рекомендацій Європейської Комісії, представлених у Звіті про прогрес України в рамках Пакета розширення Європейського Союзу 2023 року, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 09.02.2024 
№ 133, розроблення та подання на розгляд Кабінету Міністрів України пропозицій щодо схвалення Стратегії розвитку малого і середнього підприємництва на 2024—2027 роки визначено як один із заходів (пункт 85). Стратегія також відповідає змісту Угоди про асоціацію між Україною та ЄС (стаття 378 Глави 10 розділу V) та Угоди про поглиблену та всеосяжну зону вільної торгівлі між Україною та ЄС.
Цілі Стратегії, в цілому узгоджені з цілями, визначеними Національною економічної стратегії на період до 2030 року за стратегічним напрямом “Підприємництво (розвиток підприємництва)”. Також Стратегія відповідає змісту інших важливих національних стратегічних та планових документів, зокрема Національної стратегії доходів до 2030 року, Стратегії людського розвитку, та інших. Стратегія визначає мету, цілі та завдання для якнайшвидшого досягнення Цілей сталого розвитку України на період до 2030 року.
Отже, схвалення Стратегії цілком відповідає взятим міжнародним зобов’язанням та євроінтеграційним прагненням України, та є необхідним кроком на шляху до розвитку сильного та конкурентоспроможного сектору МСП, відновлення та відбудови національної економіки.

3.	Основні положення проєкту акта 
Стратегія містить всеохоплюючий аналіз проблем у сфері МСП, тенденції та обґрунтування щодо необхідності розв’язання виявлених проблем. Значну увагу приділено вивченню нормативно-правової бази, яка діє у відповідній сфері, інституційного ландшафту підтримки МСП, узгодженню з національними стратегічними та програмними документами, процесами євроінтеграції.
При підготовці документу також бралися до уваги кращі світові практики та тренди розвитку та підтримки МСП, зокрема такі як створення умов для запровадження МСП сталих практик та інноваційних рішень, цифрової трансформацій та “зеленого” переходу, можливості, що виникають у звʼязку з євроінтеграцією. Окремий наголос в Стратегії зроблено на інклюзивному характері підтримки МСП.
Виходячи з проведених досліджень, сформульовано візію, мету та цілі Стратегії, а також завдання, заходи та показники виконання документу.
Основний розділ Стратегії містить наступні чотири підрозділи, які відображають напрями вдосконалення державної політики щодо розвитку та підтримки МСП, та відповідають стратегічним цілям документу:
-	відновлення та полегшення ведення бізнесу (полегшення доступу до капіталу та ресурсів, сприятливе регуляторне середовище та дерегуляція);
-	сприяння інноваційному розвитку, цифровій трансформації та зеленому переходу;
-	розвиток людського капіталу (включно з реінтеграцією та залученням нових кадрів, підтримкою культури підприємництва); 
-	посилення глобальної конкурентоспроможності (розширення доступу до ринків ЄС, підтримка експорту та конкурентного позиціонування).
У свою чергу, стратегічні цілі декомпозовано на операційні цілі, які передбачають виконання конкретних завдань. Водночас в Операційному плані реалізації Стратегії на період з 2024 до 2027 року (далі – операційний план), що є невід’ємним додатком до Стратегії, вказані завдання деталізовано у вигляді окремих компліментарних заходів, за кожним з напрямків політики.
Стратегія також містить порядок проведення моніторингу та оцінки результатів реалізації Стратегії та звітування.

4.	Правові аспекти 
Правовими підставами розроблення проєкту акта є:
Закон України “Про розвиток та державну підтримку малого і середнього підприємництва в Україні”;
Закон України “Про ратифікацію Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони”;
постанова Кабінету Міністрів України від 20.08.2014 № 459 “Питання Міністерства економіки”;
постанова Кабінету Міністрів України від 03.03.2021 № 179 “Про затвердження Національної економічної стратегії на період до 2030 року”;
розпорядження Кабінету Міністрів України від 09.02.2024 № 133 “Про затвердження плану заходів з виконання рекомендацій Європейської Комісії, представлених у Звіті про прогрес України в рамках Пакета розширення Європейського Союзу 2023 року”;
розпорядження Кабінету Міністрів України від 18.03.2024 № 244 “Про схвалення Плану України”.

5.	Фінансово-економічне обґрунтування 
Реалізація Стратегії потребує фінансового забезпечення, що дозволить вжити ефективних із точки зору витрат заходів. Тоді як загальні втрати МСП становлять понад 103 млрд доларів США, загальне фінансування заходів Стратегії, покликаних надати поштовх відновленню та розвитку МСП після шоку повномасштабного вторгнення, становить 283 мільярди 52,9 мільйона гривень (6 мільярдів 683 мільйони євро). 
Міністерство економіки нестиме загальну відповідальність за забезпечення достатнього фінансування для виконання заходів Стратегії. Джерелами фінансування будуть:
-	кошти Міністерства економіки – складова державного бюджету, виділена на виконання Стратегії та операційного плану;
-	інші бюджетні кошти – фінансування від інших ЦОВВ, зокрема від Міністерства фінансів (програма “Доступні кредити 5-7-9%”), Міністерства цифрової трансформації, Міністерства соціальної політики;
-	фінансування іноземних донорів і міжнародних фінансових установ. З урахуванням того, що значна частина надходжень до державного бюджету витрачається на потреби оборони, виникає обʼєктивна необхідність у фінансуванні значних частин цієї Стратегії за рахунок коштів іноземних донорів і міжнародних фінансових установ. Необхідні кошти буде акумульовано за допомогою механізму координації донорської підтримки для МСП, який деталізовано в Стратегії;
-	фінансування ЄС. З огляду на статус країни-кандидата та запуск Ukraine Facility, ЄС відіграватиме значну роль в акумуляції коштів для виконання Стратегії. Окрім Ukraine Facility, важливим буде фінансування від програми інноваційного розвитку “Horizon Europe”, Європейської мережі підприємств, Європейської платформи співпраці кластерів, програми “Еразмус” для молодих підприємців, програм з захисту навколишнього середовища “LIFE” та “EU4Environment”, програми цифрової трансформації “EU4Digital”, Європейської ради з питань інновацій, тощо;
-	кошти приватного сектора. МСП виділятимуть організаційні ресурси для виконання умов грантів. Вони також отримуватимуть гранти на умовах співфінансування.
З огляду на обмежені можливості державного бюджету в умовах повномасштабного вторгнення Мінекономіки координуватиме забезпечення фінансування передбачених у Стратегії заходів з іноземними партнерами та міжнародними фінансовими інституціями.

6.	Позиція заінтересованих сторін 

Проєкт акта має вплив на інтереси окремих верств (груп) населення, об’єднаних спільними інтересами.
Проєкт акта стосується питань функціонування місцевого самоврядування, прав та інтересів територіальних громад, місцевого та регіонального розвитку.
Проєкт акта не стосується соціально-трудової сфери, прав осіб з інвалідністю, функціонування і застосування української мови як державної.
Проєкт акта не стосується сфери наукової та науково-технічної діяльності.

7.	Оцінка відповідності 
Проєкт акта містить положення, що стосуються зобов’язань України у сфері європейської інтеграції, впливають на забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.
У проєкті акта відсутні положення, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод; містять ризики вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов’язаних з корупцією; створюють підстави для дискримінації.
Громадська антикорупційна, громадська антидискримінаційна та громадська гендерно-правова експертизи не проводились.
Проєкт акта буде направлений до Національного агентства з питань запобігання корупції для визначення необхідності проведення антикорупційної експертизи.

8.	Прогноз результатів 
Стратегією визначено стратегічні та операційні цілі, а також передбачено ключові показники результатів її реалізації (додаток до Стратегії) за кожною з таких цілей. Зокрема визначено наступні показники виконання Стратегії:
- збільшення частки суб’єктів МСП у загальному обсязі доданої вартості за витратами виробництва суб’єктів господарювання;
- збільшення обсягу реалізації сектору МСП (з урахуванням інфляції);
- зменшення частки МСП, для яких нестача капіталу є серйозною перепоною для відновлення та розвитку бізнесу;
- зменшення частки МСП, що протягом року стикалися з проблемою прострочення платежів;
- зменшення частки непрацюючих кредитів, наданих сектору МСП;
- зменшення кількості людиногодин на рік, які МСП в середньому витрачають на виконання всіх вимог чинного законодавства (бюрократичне навантаження);
- підвищення значення показника “Свобода ведення бізнесу” за міжнародним рейтингом “Індекс економічної свободи”;
- підвищення наукоємності ВВП (пропорція державних і приватних витрат на розробку та дослідження до обсягу ВВП);
- збільшення кількості інноваційно активних підприємств;
- підвищення місця України в Глобальному індексі інновацій;
- збільшення частки підприємств із принаймні базовим рівнем цифрової інтенсивності у загальній кількості підприємств (у відсотках);
- збільшення частки підприємств, що використовують програмне забезпечення;
- збільшення частки підприємств, що надсилають рахунки-фактури в електронній формі;
- збільшення рівня переробки відходів;
- зниження рівня безробіття;
- зменшення частки МСП, для яких нестача людського капіталу є серйозною перепоною для відновлення та розвитку бізнесу;
- збільшення кількості підприємців, що успішно завершили навчання та здобули нові знання та навички за рахунок співфінансування держави;
- збільшення середньої частки осіб із кожної з категорій населення, що потребують додаткових зусиль із забезпечення інклюзії, які отримали допомогу, та почали/продовжили займатися підприємницькою діяльністю;
- збільшення обсягу експорту товарів та послуг до країн світу, в тому числі до країн ЄС.
Прогноз впливу реалізації проєкту акта на ключові інтереси заінтересованих сторін.

Заінтересована сторона	Вплив реалізації акта на заінтересовану сторону	Пояснення очікуваного впливу	
			
Суб'єкти МСП	Позитивний	Досягнення цілей Стратегії сприятиме позитивним зрушенням у сфері підтримки та розвитку МСП. Суб’єкти МСП як головний вигодонабувач реалізації Стратегії зокрема отримують наступні вигоди:
- покращення регуляторного середовища, для бізнесу, зменшення адміністративних бар’єрів; 
- полегшення доступу до капіталу та ресурсів; 
- більше широке впровадження інноваційних рішень та сталих практик розвитку бізнесу;
- допомога в реалізації цифрової трансформації та зеленого переходу;
- посилення глобальної конкурентоспроможності сектору МСП;
- покращення забезпеченістю кваліфікованими кадрами;
- полегшення доступу до зовнішніх ринків. 	
Громадяни	Позитивний	Сильний та конкурентоспроможний сектор МСП відіграє ключову роль у формуванні добробуту населення, розвитку людського капіталу, зміцненню середнього класу в суспільстві, який є опорою демократичного державного ладу, верховенства права та сильного громадянського суспільства.
Розвиток МСП має вирішальне значення для створення робочих місць, подолання проблем безробіття, сприяння соціальній інклюзії, особливо для вразливих груп населення, вирішення низки інших соціальних проблем.	
Держава	Позитивний	Діяльність МСП має виняткову роль для наповнюваності державного та місцевих бюджетів усіх рівнів та фондів соціального страхування та створює необхідний базис для можливості виконання державою її найважливіших функцій.
Сектор МСП є базовим елементом сучасної ринкової економіки з точки зору кількості суб’єктів господарювання, зайнятості, обсягів виробництва та реалізації товарів та послуг, його зростання та розвиток є запорукою загального економічного зростання країни.
Отже, фокусування політики на проблемах та потребах бізнесу надає змогу державі ефективніше реалізовувати горизонтальні політики в інших дотичних сферах та успішно досягати цілей, які визначені в інших важливих стратегічних та планових державних документах.	

Виконувач обов’язків 
Міністра економіки України                                                                 Надія БІГУН
                                                                                                                          
____ _______________ 2024 р.