АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проєкту наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України "Про затвердження Регламенту Апеляційної палати Національного органу інтелектуальної власності"

I. Визначення проблеми, яку передбачається розв’язати шляхом державного регулювання
Проєкт наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України "Про затвердження Регламенту Апеляційної палати Національного органу інтелектуальної власності" (далі – проєкт наказу) розроблено на виконання підпункту 2 пункту 7 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо створення національного органу інтелектуальної власності" від 16 червня 2020 р. № 703-IX (далі – Закон № 703-IX), пункту 7 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення охорони і захисту прав на торговельні марки і промислові зразки та боротьби з патентними зловживаннями" від 21 липня 2020 р. № 815-IX (далі – Закон № 815-IX), пункту 6 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реформи патентного законодавства" від 21 липня 2020 р. № 816-IX (далі – Закон № 816‑IX) та відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 вересня 2019 р. № 838 "Питання Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства".
Законами №№ 703-ІХ, 815-IX, 816-IX внесено зміни до законів України "Про охорону прав на знаки для товарів та послуг", "Про охорону прав на промислові зразки", "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі", "Про правову охорону географічних зазначень" та "Про охорону прав на компонування напівпровідникових виробів", зокрема, змінено статус Апеляційної палати з колегіального органу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України (Мінекономіки) на колегіальний орган Національного органу інтелектуальної власності (НОІВ), а її повноваження доповнено розглядом заяв про визнання прав на об’єкти інтелектуальної власності недійсними.
Із змінами, внесеними зазначеними вище законами, Апеляційна палата Мінекономіки, діяльність якої регулювалась Регламентом Апеляційної палати Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, затвердженим наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України 19 лютого 2019 р. № 263 та зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 20 березня 2019 р. за № 284/33255 (далі – Регламент), припинилась, а зазначений Регламент у частині визначення органу, при якому діє Апеляційна палата, суперечить спеціальним законам у сфері інтелектуальної власності.
Аналогічно суперечить Законам №№ 703-ІХ, 815-IX, 816-IX і Порядок визнання знака добре відомим в Україні Апеляційною палатою Державної служби інтелектуальної власності України, затверджений наказом Міністерства освіти і науки України 15 квітня 2005 р. № 228, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 5 травня 2005 р. за № 471/10751 (далі - Порядок).
Крім того, Регламент і Порядок підлягають перегляду у зв’язку з внесенням деяких змін до Цивільного кодексу України (щодо використання печаток суб’єктами господарювання тощо), прийняттям низки законів України у сфері електронних довірчих послуг та електронного документообігу.
Оскільки заперечення проти рішень НОІВ, заяви про визнання прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі недійсними, заяви про заяву про визнання торговельних марок добре відомими в Україні, з прийняттям зазначених вище законодавчих змін може подати будь-яка особа, то відсутність належного правового регулювання процедури подання і розгляду зазначених документів справляє негативний вплив на усіх суб’єктів господарювання.
Основними групами (підгрупами), на які проблема справляє вплив є:

Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни	Так	–	
Іноземні фізичні та юридичні особи	Так	–	
Особи без громадянства	Так	–	
Держава	Так	–	
Суб’єкти господарювання, у тому числі суб’єкти малого підприємництва	Так	–	

Розв’язати зазначену проблему за допомогою ринкових механізмів неможливо, оскільки спеціальними законами у сфері інтелектуальної власності зі змінами, внесеними законами №№ 703-ІХ, 815-IX, 816-IX, визначено, що регламентом Апеляційної палати встановлюється порядок: оскарження рішень НОІВ; подання заявником обґрунтованої відповіді на заперечення; розгляду заперечень проти рішень НОІВ та заяв про визнання прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі недійсними. 
Неможливо розв’язати зазначену проблему і за допомогою чинного Регламенту, оскільки у зв’язку зі змінами, внесеними Законами №№ 703-ІХ, 815-IX, 816-IX, цей регуляторний акт суперечить спеціальним законам у сфері інтелектуальної власності. 
Дана проблема також не може бути розв’язана за допомогою чинного Порядку, оскільки у зв’язку зі змінами, внесеними Законами №№ 703-ІХ, 815‑IX, 816-IX, він є застарілим, потребує суттєвих змін, що становлять переважну частину його обсягу. Так, зокрема, потребує змін назва нормативно-правового акту (Порядок визнання знака добре відомим в Україні Апеляційною палатою Державної служби інтелектуальної власності України), орган при якому діє Апеляційна палата; термінологія, що застосовується. 
Підлягають уніфікації процедури, що здійснюються Апеляційною палатою під час розгляду заперечень проти рішень НОІВ, заяв про визнання прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі недійсними; має бути виключено дублювання норм, які визначають організацію діяльності Апеляційної палати.
У зв’язку з цим, потребуватиме визнання таким, що втратив чинність, наказ Міністерства освіти і науки України від 15.04.2005 № 228, яким затверджено Порядок визнання знака добре відомим в Україні Апеляційною палатою Державної служби інтелектуальної власності України.
Відповідно до змін у структурі органів виконавчої влади відповідальним за формування і реалізацію державної політики у сфері інтелектуальної власності наразі є Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України.
У зв’язку з цим, відповідно до вимог нормопроєктувальної техніки підготовлений проєкт регуляторного акту.

ІІ. Цілі державного регулювання
Метою проєкту наказу є удосконалення системи правової охорони інтелектуальної власності в частині набуття прав на об’єкти інтелектуальної власності та діяльності Апеляційної палати з розгляду заперечень проти рішень НОІВ, заяв про визнання прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі недійсними, заяв про визнання торговельних марок добре відомими в Україні.
Зокрема проєкт наказу має на меті визначити:
повноваження Апеляційної палати відповідно до спеціальних законів у сфері інтелектуальної власності;
вимоги до членів Апеляційної палати;
порядок подання заперечень проти рішень НОІВ;
порядок та строк подання заявником обґрунтованої відповіді на заперечення проти рішення НОІВ;
порядок розгляду заперечень проти рішень НОІВ;
порядок розгляду заяв про визнання прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі недійсними;
порядок розгляду заяв про визнання торговельних марок добре відомими в Україні;
положення про електронний документообіг та автоматичний розподіл справ.
Досягти поставленої мети пропонується шляхом прийняття проєкту наказу, яким буде затверджено нову редакцію Регламенту Апеляційної палати Національного органу інтелектуальної власності, та скасовано наказ про затвердження Порядку визнання знака добре відомим в Україні Апеляційною палатою Державної служби інтелектуальної власності України.
Цей проєкт регуляторного акту має сприяти розв’язанню проблеми, зазначеної у розділі І АРВ.

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей

1. Визначення альтернативних способів

1. Визначення альтернативних способів.
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1.
Збереження чинних Регламенту та Порядку	Така альтернатива є неприйнятною, оскільки чинні Регламент та Порядок суперечать спеціальним законам у сфері інтелектуальної власності, застосовують застрілу термінологію, не містять положень, які регулюють відносини подання та розгляду заперечень проти рішень НОІВ третіми особами, а також заяв про визнання прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі недійсними. Крім того, ці акти не враховують новел законодавства щодо використання печаток суб’єктами господарювання, електронних довірчих послуг та електронного документообігу. Такий спосіб не сприятиме досягненню цілей державного регулювання.	
Альтернатива 2.
Видання запропонованого
проєкту наказу	Вирішує описану проблему. Є єдиним можливим  способом забезпечення функціонування Апеляційної палати НОІВ, з дотриманням вимог чинного законодавства у сфері інтелектуальної власності, дозволяє здійснювати повноваження Апеляційної палати щодо розгляду заперечень проти рішень НОІВ, заяв про визнання прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі недійсними, заяв про визнання торговельних марок добре відомим в Україні, забезпечує правове регулювання використання електронного документообігу у відносинах заявників з Апеляційною палатою.
Тому, єдиним альтернативним способом вирішення зазначеної проблеми є прийняття даного регуляторного акту. 	

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей

Залишення чинних Регламенту та Порядку без змін є неприйнятним з огляду на те, що цілей державного регулювання не буде досягнуто. 
Прийняття проєкту наказу є оптимальним способом досягнення встановлених цілей державного регулювання.

Оцінка впливу на сферу інтересів держави

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Збереження чинних Регламенту та Порядку без змін
	Вигоди відсутні	Додаткові витрати відсутні	
Альтернатива 2.
Видання запропонованого
проєкту наказу	Є оптимальним способом досягнення встановлених цілей державного регулювання, відповідає принципам державної регуляторної політики, завдяки публікації наказів НОІВ про затвердження рішень Апеляційної палати та змісту самих рішень,  прийнятих за результатами розгляду заперечень та заяв; уніфікації процедур розгляду Апеляційною палатою відповідних заперечень та заяв; покращенню інформаційно-технічних умов та процедури розгляду заперечень та заяв; підвищенню прозорості та передбачуваності діяльності Апеляційної палати НОІВ; наближенню національної системи правової охорони інтелектуальної власності до системи правової охорони в Європейського Союзу; подоланню таких негативних суспільних явищ як патентний тролінг та здирництво.	Проєкт наказу не встановлює додаткових витрат.

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Збереження чинних Регламенту та Порядку без змін
	Вигоди відсутні	Додаткові витрати відсутні	
Альтернатива 2.
Видання запропонованого
проєкту наказу	Прийняття проєкту наказу: скасує Порядок, що зменшить кількість регуляторних актів; уніфікує процедури діяльності Апеляційної палати та врегулює відносини використання електронного документообігу, спросить можливість здійснення права на захист інтелектуальної власності; встановить процедури подання заперечень проти рішень НОІВ третіми особами, які зможуть захисти свої права у досудовому порядку, відтак дозволить уникнути додаткових фінансових витрат на судові процедури; встановить процедури подання заяв про визнання недійсними прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі, що дозволить особам захисти їх права у досудовому порядку, відтак надасть можливість уникнути додаткових фінансових витрат на судові процедури. 
	Проєкт наказу не встановлює додаткових витрат, оскільки збори за дії, пов’язані з охороною прав інтелектуальної власності, встановлені виключно законами України "Про охорону прав на знаки для товарів та послуг", "Про охорону прав на промислові зразки", "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі", "Про охорону прав на компонування напівпровідникових виробів" та "Про правову охорону географічних зазначень"	

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання

Оскільки до числа суб’єктів господарювання відносяться не лише юридичні особи незалежно від організаційно-правової форми та форми власності, а й фізичні особи, які займаються діяльністю з виробництва, реалізації, придбання товарів, іншою господарською діяльністю (частина друга статті 55 Господарського кодексу України), неможливо визначити точну кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, оскільки заперечення проти рішення НОІВ, заява про визнання прав недійсними та заява про визнання торговельною марки добре відомою в Україні може подаватись будь-якою особою. При поданні заперечень та заяв у фізичних осіб не запитуються відомості про їх належність до суб’єктів господарювання.
Крім того, частиною третьою статті 55 зазначеного Кодексу встановлено, що суб’єктами малого підприємництва є: юридичні особи — суб’єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми та форми власності, у яких середня кількість працівників за звітний період (календарний рік) не перевищує 50 осіб та річний дохід від будь-якої діяльності не перевищує суму, еквівалентну 10 мільйонам євро, визначену за середньорічним курсом НБУ. 
Оскільки Мінекономіки не володіє зазначеною інформацією, неможливо виділити із загальної кількості подавців заяв суб’єктів господарювання та відповідно суб’єктів малого підприємництва. Крім того, зважаючи на те, що треті особи отримали право подавати заперечення проти рішень НОІВ,  а також подавати заяви про визнання недійсними прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі лише з прийняттям Законів №№ 703-ІХ, 815-IX, 816-IX,  до прийняття проєкту наказу відповідні дії не здійснювались, а отже надати відповідну інформацію не вбачається за можливе. 

Враховуючи зазначене, у таблиці наведені загальні дані щодо кількості поданих заперечень проти рішень Мінекономіки, заяв про визнання торговельних марок добре відомими в Україні за 2020 рік.

Показник	Великі	Середні	Малі	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць:

Заперечення проти рішень Мінекономіки

Заява про визнання торговельних марок добре відомим в Україні

-

-	

-

-	

-

-	

73

7	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків		70	30	Х	

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Збереження чинних Регламенту та Порядку без змін	Вигоди відсутні.	Додаткові витрати відсутні	
Альтернатива 2.
Видання запропонованого
проєкту наказу	Є оптимальним способом досягнення встановлених цілей державного регулювання, відповідає принципам державної регуляторної політики, завдяки формалізації відносин між заявником та державою під час розгляду заперечень та заяв в Апеляційній палаті, наданню розширених можливостей інформаційно-технічного забезпечення роботи Апеляційної палати. 	Проєкт наказу не встановлює додаткових зборів за дії, пов’язані з охороною прав інтелектуальної власності, оскільки вони встановлені Законами України «Про охорону прав на знаки для товарів та послуг", "Про охорону прав на промислові зразки", "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі", "Про охорону прав на компонування напівпровідникових виробів" та "Про правову охорону географічних зазначень".

Сумарні витрати, які будуть виникати внаслідок дії регуляторного акту неможливо визначити, оскільки збір за подання заперечення проти рішення НОІВ, за подання заяви про визнання прав недійсними та заяви про визнання торговельної марки добре відомою в Україні передбачений Законами України «Про охорону прав на знаки для товарів та послуг", "Про охорону прав на промислові зразки", "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі", "Про охорону прав на компонування напівпровідникових виробів" та "Про правову охорону географічних зазначень" і не є таким, що встановлюється проектом наказу, а послуги, описані в додатку 1 до цього аналізу, не є обов’язковими. Вони оплачуються суб’єктами господарювання за певних умов, що виникають з їх волевиявлення. Вибір конкретної послуги (жодної, однієї чи більше з перерахованих у додатку 1) здійснюється за певних обставин під час розгляду заяви в Апеляційній палаті НОІВ. 

Сумарні витрати за альтернативами	Сума витрат, гривень	
Збереження чинного Регламенту та Порядку без змін	Додаткові витрати відсутні	
Прийняття проєкту наказу: 
Подання заперечення проти рішень;
Подання заява про визнання торговельних марок добре відомим в Україні 
	
265 200

168 000	

ІV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного балу	
Збереження чинних Регламенту та Порядку без змін 	1	У разі залишення чинних нормативно-правових механізмів не буде досягнуто цілей державного регулювання.	
Видання запропонованого проєкту наказу	4	У разі прийняття проєкту наказу буде вирішено описану проблему і тим самим досягнуто поставленої мети.	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Видання запропонованого проєкту наказу	Видання запропонованого проєкту акту надасть можливість удосконалити порядок надання правової охорони торговельних марок, винаходів, корисних моделей, промислових зразків, компонувань напівпровідникових виробів та географічних зазначень; сприятиме подоланню патентного тролінгу та здирництва. 	У разі видання проєкту наказу держава та суб’єкти господарювання не нестимуть додаткових витрат.	Цілі прийняття регуляторного акту будуть досягнуті повною мірою, проблема існувати більше не буде.	
Збереження чинних Регламенту та Порядку без змін 	Вигоди відсутні	Витрати відсутні	Проблема продовжує існувати	

Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи / причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акту	
Видання запропонованого проєкту наказу	Вирішення проблеми	0	
Збереження чинних Регламенту та Порядку без змін 	Існування невирішеної проблеми	Х	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми

Основним механізмом, який забезпечить розв’язання визначеної проблеми, є видання проєкту наказу та відповідно затвердження ним Регламенту Апеляційної палати Національного органу інтелектуальної власності. Зокрема, приводиться у відповідність до вимог Законів №№ 703-ІХ, 815-IX, 816-IX статус Апеляційної палати; впроваджуються нові процедури (подання заперечень третіми особами проти рішень НОІВ; визнання недійсними прав інтелектуальної власності) та надається можливість особами реалізувати права, передбачені Законами №№ 703-ІХ, 815-IX, 816-IX; уніфікуються процедури розгляду заперечень проти рішень НОІВ та заяв про визнання торговельних марок добре відомими в Україні; удосконалюється порядок діяльності Апеляційної палати, в тому числі забезпечується електронне діловодство.
Для впровадження цього регуляторного акту необхідно:
органам державної влади погодити та затвердити запропонований Регламент;
забезпечити інформування суб’єктів господарювання та громадськості про Регламент Апеляційної палати Національного органу інтелектуальної власності в мережі Інтернет – на офіційному сайті Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України;
суб’єктам господарювання ознайомитися з проектом регуляторного акту та після його прийняття дотримуватись вимог, передбачених Регламентом.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акту залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги

Можливість виконання вимог регуляторного акту оцінюється як висока, оскільки ресурсів, які є у розпорядженні компетентного органу та суб’єктів господарювання, на яких поширюватимуться відповідні вимоги, достатньо для їх виконання.
Витрати органів виконавчої влади на виконання вимог регуляторного акту, пов’язані із необхідністю навчання посадових осіб компетентного органу щодо проведення роз’яснювальної роботи серед зацікавлених сторін, є достатніми та будуть здійснені в рамках посадових обов’язків відповідальних осіб.
Розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва наведено у додатку 2 до цього аналізу (Тест малого підприємництва).
Державне регулювання за проектом наказу не передбачає утворення нового державного органу або нового структурного підрозділу діючого органу.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акту

Строк дії цього регуляторного акту необмежений, оскільки він регулює відносини, які мають перманентний характер.
Зміна строку дії акту можлива в разі зміни міжнародно-правових актів, рекомендацій відповідних міжнародних організацій чи законодавчих актів України вищої юридичної сили, на виконання яких розроблений цей проєкт наказу.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акту

Прогнозовані показники результативності регуляторного акту:
а) розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів, цільових фондів – не впливає;
б) кількість суб’єктів господарювання, та/або фізичних осіб, на які поширюватиметься дія акту, не обмежується; 
в) витрати коштів суб’єктів господарювання та/або фізичними особами, не зміняться, оскільки збори за дії, пов’язані з охороною прав інтелектуальної власності, визначені законами України «Про охорону прав на знаки для товарів та послуг", "Про охорону прав на промислові зразки", "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі", "Про охорону прав на компонування напівпровідникових виробів" та "Про правову охорону географічних зазначень";
г) зменшення затрат часу суб’єктами господарювання та/або фізичними особами при складанні, поданні заперечень проти рішень НОІВ, заяв про визнання недійсними прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі, заяв про визнання торговельних марок добре відомими в Україні, а також оптимізація термінів розгляду заперечень та заяв;
д) кількість поданих заперечень проти рішень НОІВ;
е) кількість поданих заяв про визнання недійсними прав на промислові зразки, винаходи та корисні моделі;
є) кількість поданих заяв про визнання торговельних марок добре відомим в Україні;
ж) рівень поінформованості суб’єктів господарювання та фізичних осіб про основні положення акту – вище середнього.
Проєкт регуляторного акту розміщено на офіційному веб-сайті Мінекономіки за адресою: http://www.me.gov.ua/.
Від запровадження даного регуляторного акту отримуємо загальний позитивний ефект.
Прийняття проєкту акту сприятиме вдосконаленню відносин, пов’язаних із діяльністю Апеляційної палати НОІВ.
Негативних факторів, які можуть вплинути на запровадження регуляторного акту, не виявлено.
Позитивно на дію цього акту може вплинути фактор прискорення темпів економічного зростання та розвиток сільського господарства, що підвищить інвестиційну привабливість України.
Впровадження та виконання вимог регуляторного акту органами державної влади не потребує додаткових витрат з бюджетів усіх рівнів.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акту

Відстеження результативності регуляторного акту буде здійснюватися Мінекономіки соціологічним методом шляхом збирання зауважень та одержання пропозицій до нього, їх аналізу та систематизації відповідно до встановлених показників результативності та статті 10 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Базове відстеження здійснюватиметься після набрання чинності проектом наказу, але не пізніше дня, з якого почнеться повторне відстеження.
Повторне відстеження здійснюватиметься раз на три роки, починаючи з дня виконання заходів з повторного відстеження, шляхом порівняння показників із аналогічними показниками, що встановлені під час повторного відстеження.
Для відстеження результативності регуляторного акту планується вивчати та аналізувати практику застосування норм цього документа, використовуючи звернення, запити, повідомлення, пропозиції, набутий практичний досвід суб’єктів господарювання, які у своїй діяльності використовують права, що випливають з реєстрації об’єктів інтелектуальної власності.
У разі виявлення неврегульованих та проблемних питань під час проведення аналізу показників дії цього акту, ці питання будуть вирішені шляхом внесення відповідних змін.
Відстеження результативності дії регуляторного акту здійснюватиметься статистичним та соціологічним методами. 
Вид даних, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності – статистичні та соціологічні.
Для відстеження результативності будуть використовуватися дані, отримані за результатами моніторингу, що здійснюватиметься департаментом розвитку сфери інтелектуальної власності Мінекономіки.

Міністр розвитку економіки, торгівлі
та сільського господарства України                                  Ігор ПЕТРАШКО

“_____” ____________ 2021 р.