Аналіз регуляторного впливу
до проекту Закону України “Про внесення змін 
до Митного кодексу України” щодо вдосконалення законодавства 
у сфері зовнішньоекономічної діяльності” 
(далі – проект Закону)

I. Визначення проблеми, яку передбачається розв’язати шляхом державного регулювання 
В умовах загострення міжнародної конкурентної боротьби на світових ринках виникає необхідність у розробці ефективних інструментів забезпечення захисту прав та інтересів України та її суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності в торговельно-економічній сфері, спрямованих на підвищення міжнародної конкурентоспроможності національної економіки в залежності від ситуацій, які можуть виникати в міжнародній торгівлі та міжнародних відносинах. Таким чином, виникає потреба у чіткому визначенні, а згодом, у разі необхідності, і реалізації заходів, спрямованих на захист національних економічних інтересів, забезпеченні економічної безпеки держави в сучасних умовах світового торговельного простору. 
Відповідно до статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Статтею 26 Віденської конвенції про право міжнародних договорів закріплено принцип pacta sunt servanda, відповідно до якого кожний чинний міжнародний договір є обов’язковим для його учасників і повинен ними добросовісно виконуватись. 
Зміни, які вносяться до Митного кодексу України та передбачені проектом Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність” щодо вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності”, стосуються забезпечення захисту національних економічних інтересів України у виняткових та надзвичайних ситуаціях в міжнародній торгівлі та (або) міжнародних відносинах водночас із дотриманням принципу належного правового забезпечення виконання зобов’язань України за угодами СОТ та міжнародними договорами України в торговельно-економічній сфері.
В умовах пандемії та економічної рецесії держави вдаються до ряду заходів, спрямованих на підтримку галузей національного виробництва, які включають тарифні та нетарифні бар’єри для захисту національного виробництва від конкуренції з імпортними товарами, а також його субсидування для збільшення експорту.
Отже, створюються додаткові умови для суттєвих змін у міжнародній торгівлі, в тому числі у зв’язку з різними умовами та строками відновлення роботи промисловості та інших секторів економіки в різних державах світу.
Для економіки України подібний розвиток ситуації є додатковим середньостроковим викликом відразу за кількома напрямами: скорочення попиту і запровадження обмежень на українську продукцію на ринках держав світу та потенційне збільшення імпорту товарів, попит на які в Україні може бути задоволений за рахунок вітчизняного виробництва. 
Враховуючи зазначене, Мінекономіки розроблено проект Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність” щодо вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності”, яким передбачається вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності в частині підвищення ефективності використання положень угод СОТ з метою визначення умов застосування заходів, спрямованих на забезпечення захисту національних економічних інтересів України в умовах посиленого протекціонізму інших країн, у надзвичайних ситуаціях в міжнародній торгівлі та міжнародних відносинах, що сприятиме забезпеченню збереження інтересів України та галузей вітчизняного виробництва на внутрішньому та зовнішньому ринках.
У разі прийняття проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність” щодо вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності” виникне потреба в узгодженні понятійного апарату та попереджання виникнення колізій з Митним кодексом України. 
З урахуванням вказаного Мінекономіки розроблено проект Закону, що направлений на врахування вищезазначених змін з метою узгодження понятійного апарату та попередження виникнення колізій у законодавстві.
Так, у зв’язку із тим, що проектом Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність” щодо вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності” пропонується внести зміни до статті 29 та передбачити нову статтю 291, проектом Закону пропонується частину третю статті 275 Митного кодексу України викласти в новій редакції, зокрема стосовно:
1)	заходів у відповідь на дискримінаційні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права стосовно суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності України (здійснено розмежування понять заходів визначених положеннями статті 29 Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність”); 
2)	запровадження заходів у відповідь на міжнародно-протиправне діяння та/або недружні дії стосовно України, з урахуванням положення статті ХХІ ГАТТ та Резолюції Генеральної Асамблеї ООН 56/83 від 12.12.2001 “Відповідальність держав за міжнародно-протиправні діяння”, статтею 2 якої передбачено, що міжнародно-протиправне діяння держави має місце, коли будь-яка поведінка, що полягає у дії або бездіяльності, присвоюється державі за міжнародним правом та являє собою порушення міжнародно-правового зобов’язання цієї держави. 

Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи	Так	Ні	
Громадяни	-	+	
Держава	+	-	
Суб’єкти господарювання	+	-	
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	+	-	
Існуюча проблема не може бути розв’язана за рахунок ринкових механізмів і діючих регуляторних актів.

II. Цілі державного регулювання
Цілями запропонованого регулювання є узгодження понятійного апарату та попередження виникнення колізій у законодавстві у зв’язку із необхідністю прийняття проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність” щодо вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності”.
Прийняття проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність” щодо вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності” забезпечить удосконалення та підвищення ефективності механізмів захисту національних економічних інтересів України в умовах посиленого протекціонізму інших країн, у надзвичайних ситуаціях в міжнародній торгівлі та міжнародних відносинах з урахуванням вимог статті ХХІ ГАТТ та із дотриманням зобов’язань, узятих Україною в рамках СОТ, Угоди про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським Співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони  та інших міжнародних договорів України.

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення зазначених цілей
Проект Закону має опосередковано регуляторний характер і не передбачає прямого впливу від застосування адміністративних заходів на економічні та соціальні процеси в державі.
Проект Закону передбачає узгодження понятійного апарату та попередження виникнення колізій у законодавстві у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
З огляду на рамковий (засадничий) характер регулювання проекту Закону, є неможливим обчислення розмірів тієї чи іншої вигоди та втрати. У зв’язку з цим, відповідно до п. 11 Методики проведення аналізу випливу регуляторного акта, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2004 № 308, наводиться загальний текстовий опис можливого впливу від регулювання, що передбачене проектом Закону:

Визначення альтернативних способів:
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1	Залишення державного регулювання без змін.
Спосіб не вбачається ефективним, оскільки у разі прийняття проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність” щодо вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності” вплине на неузгодженість понятійного апарату та виникнення колізій у законодавстві.	
Альтернатива 2	Прийняття проекту Закону.
Прийняття проекту Закону забезпечить узгодження понятійного апарату та уникнення колізій у законодавстві.
А саме, дозволить врегулювати питання щодо: 
застосування заходів у відповідь на міжнародно-протиправні діяння та/або недружні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права стосовно України;
застосування заходів у відповідь на дискримінаційні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права, які обмежують реалізацію законних прав та інтересів суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності України.
Крім цього, такий підхід дозволить зміцнити економічну надійність державного регулювання в цілому.	

Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей:
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	

Оцінка впливу на сферу інтересів держави	
Альтернатива 1	Відсутні.	Неузгодженість понятійного апарату та виникнення колізій у законодавстві.	
Альтернатива 2	Узгодження понятійного апарату та уникнення колізій у законодавстві.
Можливість впровадження ефективних механізмів забезпечення захисту національних економічних інтересів України у надзвичайних ситуаціях в міжнародній торгівлі та (або) міжнародних відносинах водночас із дотриманням принципу належного правового забезпечення виконання зобов’язань України за угодами СОТ та міжнародними договорами України в торговельно-економічній сфері.	Відсутні.	

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання	
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1	Відсутні.	Недосконалий та нечіткий механізм захисту суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності України у разі дискримінаційних дій іноземної держави, які обмежують реалізацію їх законних прав та інтересів. 	
Альтернатива 2	Узгодження понятійного апарату та уникнення колізій у законодавстві.
Підвищення об’єктивності та ефективності захисту інтересів суб’єктів господарювання України з метою збереження, відновлення та розширення внутрішнього виробництва та експорту.	Відсутні.

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1
	1	Залишення  існуючої на даний  момент ситуації без   змін є неприйнятним, оскільки не забезпечує досягнення поставленої мети, визначені  проблеми продовжуватимуть своє існування.	
Альтернатива 2	3	У разі прийняття регуляторного акта цілі прийняття регуляторного акта будуть досягнуті (проблема більше існувати не буде)	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1	У разі залишення існуючої на даний момент ситуації без змін, вигоди для держави, громадян та суб’єктів господарювання відсутні.	Неузгодженість понятійного апарату та виникнення колізій у законодавстві.
Неможливість впровадження ефективних механізмів забезпечення захисту національних економічних інтересів України у надзвичайних ситуаціях в міжнародній торгівлі та (або) міжнародних відносинах, може зумовити непрямі втрати залежно від ситуації, яка складеться.	2 місце рейтингу
У разі залишення існуючої на даний момент ситуації без змін проблема продовжуватиме існувати, що не забезпечить досягнення поставленої мети.	
Альтернатива 2	Прийняття регуляторного акта забезпечить: 
вдосконалення нормативно-правової бази у сфері зовнішньоекономічної діяльності;
узгодження понятійного апарату та уникнення колізій у законодавстві;
можливість впровадження механізмів забезпечення захисту національних економічних інтересів України у надзвичайних ситуаціях в міжнародній торгівлі та (або) міжнародних відносинах водночас із дотриманням принципу належного правового забезпечення виконання зобов’язань України за угодами СОТ та міжнародними договорами України в торговельно-економічній сфері;
підвищення об’єктивності та ефективності захисту інтересів суб’єктів господарювання України з метою збереження, відновлення та розширення внутрішнього виробництва та експорту.
Прийняття рішень про вжиття заходів у відповідь на міжнародно-протиправні діяння та/або недружні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права стосовно України, заходів у відповідь на дискримінаційні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права може тимчасово розширювати базу для справляння митних та інших платежів, сприятиме зростанню обсягів внутрішнього виробництва (у співвідношеннях, дозволених положеннями угод СОТ та їх інтерпретацією), що, в свою чергу, очікувано призведе до тимчасового збільшення надходжень до Державного бюджету.  	Не передбачаються	1 місце рейтингу
У разі прийняття акта задекларована ціль буде досягнута повною мірою, що забезпечить потребу у вирішенні проблеми, встановить зрозуміле загальне регулювання	

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Розв’язання проблеми потребує внесення змін до Митного кодексу України, у зв'язку із необхідністю прийняття проекту Закону України “Про внесення змін до Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність” щодо вдосконалення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності” з метою узгодження понятійного апарату та уникнення колізій в законодавстві.
Прийняття проекту Закону дозволить врегулювати деякі питання зовнішньоекономічної діяльності, зокрема в частині захисту основних національних економічних інтересів України та її суб’єктів господарювання. 
Запропоновані зміни передбачають можливість застосування Україною заходів у відповідь на міжнародно-протиправні діяння та/або недружні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права стосовно України, а також заходів у відповідь на дискримінаційні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права, що, в свою чергу, надасть можливість оперативного регулювання зовнішньоекономічної діяльності у критичних ситуаціях або для виходу із таких ситуацій, а також у надзвичайних ситуаціях в міжнародній торгівлі та (або) міжнародних відносинах.
Для впровадження цього проекту Закону забезпечено інформування громадськості шляхом його розміщення на офіційному сайті Мінекономіки. 
Прийняття проекту Закону не приведе до неочікуваних результатів і не потребує додаткових витрат з Державного бюджету.
Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.
Впливу зовнішніх факторів на дію регуляторного акта не очікується.
Оцінка можливості впровадження та виконання вимог акта – висока.
Очікувані наслідки дії регуляторного акта не передбачають нанесення шкоди суб’єктам господарювання.
Моніторинг ефективності застосування механізмів передбачених положеннями акту здійснюватиметься Мінекономіки у межах компетенції в установленому законом порядку.

VІ. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Здійснення витрат на виконання вимог регуляторного акта для органів виконавчої влади чи місцевого самоврядування не передбачається.
Тест для малого бізнесу не проводився, оскільки як загальну кількість суб’єктів господарювання, так і питому вагу суб’єктів малого підприємництва, не можна спрогнозувати. У зв’язку із зазначеним участь суб’єктів господарювання у процедурах захисту їх інтересів та національних економічних інтересів України в торговельно-економічній сфері залежить від кожної окремої ситуації, що може виникнути в міжнародній торгівлі та міжнародних відносинах та їх заінтересованості у даному питанні. 

VІІ. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії нормативно-правового акта не обмежений у часі.
Зміна строку дії акта можлива у випадку зміни у законодавстві України, яке регулює визначене питання. 
Термін набрання чинності регуляторним актом – відповідно до законодавства – з дня його офіційного опублікування.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Показниками результативності регуляторного акту є: 
кількість заходів оперативного реагування у відповідь на міжнародно-протиправні діяння та/або недружні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права стосовно України (у разі настання відповідної ситуації);
кількість заходів оперативного реагування у відповідь на дискримінаційні дії іноземної держави або іншого суб’єкту міжнародного права стосовно суб’єктів зовнішньоекономічної діяльності України (у разі настання відповідної ситуації);
усунення негативного впливу обмежувальних заходів в умовах посиленого протекціонізму інших країн, у надзвичайних ситуаціях в міжнародній торгівлі та міжнародних відносинах.
Рівень поінформованості суб’єктів господарювання щодо регуляторного акта – повний. Проект Закону розміщено для громадського обговорення на офіційному сайті Мінекономіки.
Показники результативності регуляторного акта будуть визначатися на підставі наявної у Мінекономіки інформації.

IX. Визначення заходів, з допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності регуляторного акту здійснюватиметься шляхом базового та повторного відстеження показників результативності цього акта, визначених під час проведення аналізу впливу регуляторного акта.
Базове відстеження результативності акта здійснюється до дня набрання чинності проекту регуляторного акта, але не пізніше дня, з якого починається проведення повторного відстеження результативності.
Базове відстеження результативності акта здійснюється шляхом збору зауважень та пропозицій зацікавлених сторін (національний товаровиробник/ галузь національного виробництва, імпортер, експортер, громадськість), шляхом проведення засідань Громадської ради при Мінекономіки, Громадської Ради при Кабінеті Міністрів України, шляхом розміщення проекту Закону на сайті Мінекономіки для громадського обговорення.
Повторне відстеження цього регуляторного акту проводитиметься відповідно до вимог Закону України “Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності” через рік з дня набрання чинності регуляторним актом.
У разі виявлення проблемних питань за результатами аналізу показників дії цього акту, їх врегулювання здійснюватиметься шляхом внесення відповідних змін.

Міністр розвитку 
економіки, торгівлі та
сільського господарства України					Ігор ПЕТРАШКО

____  _____________2020 р.