АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту спільного наказу Мінекономіки та Фонду державного майна України «Про затвердження Методики визначення шкоди та обсягу збитків, завданих підприємствам, установам та організаціям усіх форм власності внаслідок знищення та пошкодження їх майна у зв’язку                     із збройною агресією Російської Федерації, а також упущеної вигоди                  від неможливості чи перешкод у провадженні господарської діяльності» 
(далі – проект спільного наказу)

І. Визначення проблеми.
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв'язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.
З початку збройної агресії Російської Федерації проти України ворог цілеспрямовано завдає нищівних ударів по об’єктах критичної інфраструктури та суб’єктах господарювання на всій території нашої держави. 
Проект спільного наказу розроблено на виконання пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 № 326 «Про затвердження Порядку визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації», якою затверджено Порядок визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації                 (далі – Порядок) та доручено міністерствам, іншим центральним та місцевим органам виконавчої влади розробити і затвердити методики, передбачені Порядком.
Згідно з підпунктами 14 та 15 пункту 2 Порядку визначення шкоди                    та збитків здійснюється окремо за напрямами «економічні втрати підприємств» та «втрати установ та організацій».
Напрям «економічні втрати підприємств» включає втрати підприємств усіх форм власності внаслідок знищення та пошкодження їх майна, а також упущену вигоду від неможливості чи перешкод у провадженні господарської діяльності. 
Основні показники, які оцінюються щодо підприємств державної та недержавної форм власності: 
вартість втраченого, знищеного чи пошкодженого майна; 
упущена вигода; 
втрати від неоплачених товарів, робіт та послуг, наданих та спожитих на тимчасово окупованих територіях. 
Напрямок «втрати установ та організацій» включає втрати установ та організацій усіх форм власності внаслідок знищення та пошкодження їх майна (крім втрат громадських будівель та споруд комунальної власності, які відносяться до підпункту 51 пункту 2 Порядку).
Основні показники, які оцінюються щодо установ та організацій державної та недержавної форм власності: 
вартість втраченого, знищеного чи пошкодженого майна; 
упущена вигода. 
Визначення шкоди та збитків підприємств, установ та організацій здійснюється відповідно до методики, затвердженої спільним наказом Мінекономіки та Фонду державного майна України, за погодженням                             з Мінреінтеграції. 
Згідно з пунктом 3 Порядку переліки основних показників в межах кожного напряму не є вичерпними і можуть бути доповнені у відповідних методиках.
Відповідальними за визначення шкоди та збитків за наведеними  напрямками є: 
міністерства, інші центральні та місцеві органи виконавчої влади, які                    є уповноваженими органами управління, - в частині підприємств, установ та організацій, що належать до сфери їх управління; 
обласні, Київська міська державні адміністрації (на період воєнного  стану – військові адміністрації), - в частині підприємств, установ та організацій недержавної форми власності, які знаходяться на території відповідних областей та м. Києва.
Відповідно до пункту 5 Порядку факт фіксації пошкоджень або руйнації будівель та споруд, зумовлених збройною агресією Російської Федерації, здійснюється відповідно до Порядку виконання невідкладних робіт щодо ліквідації наслідків збройної агресії Російської Федерації, пов’язаних із пошкодженням будівель та споруд, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2022 № 473.
Проектом спільного наказу пропонується затвердити Методику визначення шкоди та обсягу збитків, завданих підприємствам, установам та організаціям усіх форм власності внаслідок знищення та пошкодження їх майна у зв’язку із збройною агресією Російської Федерації, а також упущеної вигоди від неможливості чи перешкод у провадженні господарської діяльності                    (далі – Методика).
Методика містить п’ять розділів: 
I – Основні положення;
II – Організаційні засади оцінки збитків (визначення розміру);
III – Методичні засади оцінки реальних збитків (визначення розміру збитків);
IV – Методичні засади оцінки (визначення розміру) упущеної вигоди (неотриманого прибутку);
V – Методичні засади оцінки (визначення розміру) потреб у відновленні майна.

 Основні групи, на які проблема справляє вплив:
Групи	Так	Ні	
Громадяни	—	Ні	
Держава	Так 	—	
Суб’єкти господарювання,	Так 	—	
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	Так	—	

ІІ. Цілі державного регулювання.
Головною ціллю розроблення проекту наказу є унормування процесу визначення шкоди та обсягу збитків, завданих підприємствам, установам та організаціям усіх форм власності внаслідок знищення та пошкодження їх майна у зв’язку із збройною агресією Російської Федерації, а також упущеної вигоди від неможливості чи перешкод у провадженні господарської діяльності, шляхом затвердження Методики.
Механізми оцінки (визначення розміру) реальних збитків, упущеної вигоди та оцінки потреб у відновленні, що наведені в Методиці, розроблені на підставі національних та міжнародних стандартів оцінки, а також керівних принципів Світового банку щодо оцінки збитків та інших матеріалів, що розроблені організаціями, визнаними у світовому співтоваристві.
Методика застосовуватиметься під час оцінки (визначення розміру) реальних збитків, завданих підприємствам установам та організаціям, іншим суб’єктам господарюванням усіх форм власності внаслідок втрати, руйнування або пошкодження їх майна у зв’язку зі збройною агресією Російської Федерації, оцінки (визначення розміру) упущеної вигоди від неможливості чи перешкод               у провадженні господарської діяльності зазначеними суб’єктами господарювання, а також оцінки потреб у відновленні майна суб’єктів господарювання.
Методика передбачає механізми оцінки (визначення розміру) збитків, завданих підприємствам, установам та організаціям та іншим суб’єктам господарювання, усіх форм власності внаслідок збройної агресії, оцінки (визначення розміру) упущеної вигоди від неможливості чи перешкод                  у провадженні господарської діяльності зазначеними суб’єктами господарювання, а також оцінки потреб у відновленні майна суб’єктів господарювання, станом на дату оцінки, яка є датою не раніше 24.02.2022. Оцінка (визначення розміру) збитків (упущеної вигоди), станом на дату оцінки, яка передує 24.02.2022 здійснюватиметься шляхом незалежної оцінки згідно                          із вимогами Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» або судової експертизи (експертного дослідження) згідно із Законом України «Про судову експертизу»,                                  із дотриманням методологічного регулювання оцінки майна, яке здійснюється, зокрема, національними стандартами оцінки майна, за наявності вихідних даних та інформаційних джерел, необхідних для проведення оцінки (визначення розміру) збитків.
Результат проведення оцінки збитків має вартісний вираз.
Оцінка шкоди та збитків, що проводиться відповідно до Методики здійснюється для досягнення таких цілей:
визначення збитків, завданих внаслідок збройної агресії Російської Федерації, в межах кримінальних проваджень за законодавством України;
визначення збитків, завданих внаслідок збройної агресії Російської Федерації, для цілей подання постраждалими заяв на компенсацію;
визначення збитків, завданих внаслідок збройної агресії Російської Федерації, для цілей подання позовів (в тому числі колективних) постраждалими до міжнародних судових інстанцій, а також подання позову Державою Україна до міжнародних судових інстанцій;
інші цілі, визначені законодавством.
Метою оцінки збитків (у вартісному виразі), згідно із Методикою, є:
визначення розміру реальних збитків;
визначення упущеної вигоди;
визначення витрат, необхідних для відновлення майна та майнових прав, що зазнали руйнівного впливу внаслідок збройної агресії. 
Оцінка збитків, завданих постраждалим внаслідок збройної агресії Російської Федерації, здійснюється шляхом проведення незалежної оцінки збитків або є результатом проведення судової експертизи (експертного дослідження). 
Незалежна оцінка збитків забезпечується суб’єктами оціночної  діяльності – суб’єктами господарювання, визнаними такими Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність                      в Україні» (далі – суб’єкти оціночної діяльності), із дотриманням національних стандартів оцінки майна та Міжнародних стандартів оцінки майна,                                з урахуванням особливостей, що визначені цією Методикою. 
Судова експертиза (експертне дослідження), що пов’язана з оцінкою збитків, та діяльність судових експертів, що пов’язана з оцінкою майна, здійснюється на умовах і в порядку, передбачених Законом України «Про судову експертизу», з урахуванням особливостей методичного регулювання оцінки збитків, спричинених втратою, руйнуванням та пошкодженням майна державної, комунальної та приватної форм власності в ході збройної агресії, визначених Методикою. При цьому в дослідницькій частині висновку експерта відображаються усі процедури, пов’язані з оцінкою збитків, що визначені Методикою. 
Об’єкт, мета та ціль оцінки мають бути зазначені в звіті про оцінку збитків або висновку експерта.

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1.	Визначення альтернативних способів
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1.
Збереження ситуації, яка існує на цей час	Така альтернатива є неприйнятною, оскільки не дозволить досягти цілі державного регулювання.	
Альтернатива 2
Затвердження проекту спільного наказу 	Обраний спосіб є прийнятним і єдиним                        для вирішення проблемного питання. 
Прийняття проекту наказу дозволить  затвердити Методику визначення шкоди та обсягу збитків, завданих підприємствам, установам та організаціям усіх форм власності внаслідок знищення та пошкодження їх майна у зв’язку із збройною агресією Російської Федерації, а також упущеної вигоди від неможливості чи перешкод           у провадженні господарської діяльності.	

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави	
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1.
Збереження ситуації, яка існує на цей час	Відсутні	Збереження ситуації, яка існує на цей час унеможливить подання позову Державою Україна до міжнародних судових інстанцій для отримання компенсації за шкоду                    та збитки, завдані підприємствам, установам та організаціям державної  форми власності внаслідок знищення та пошкодження їх майна у зв’язку                           із збройною агресією Російської Федерації, а також за упущену вигоду від неможливості чи перешкод у провадженні господарської діяльності.	
Альтернатива 2.
Затвердження проекту спільного наказу	Визначення збитків, завданих внаслідок збройної агресії, в межах кримінальних проваджень за законодавством України;
визначення збитків, завданих внаслідок збройної агресії, для цілей подання постраждалими заяв на компенсацію;
визначення збитків, завданих внаслідок збройної агресії, для цілей подання позовів (в тому числі колективних) постраждалими до міжнародних судових інстанцій, а також подання позову Державою Україна до міжнародних судових інстанцій;
інші цілі, визначені законодавством.	Витрати пов’язані з проведенням незалежної оцінки збитків або судової експертизи (експертного дослідження) 
	
Оцінка впливу на сферу інтересів громадян	
Дія акта не поширюється	
Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання	
Показник	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання
за 2020 рік*	512	17946	1955119	1898902	1973577	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	0,0	0,9	99,1	96,2	100	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць	Наразі надання інформації щодо кількості суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання Методики, в розрізі груп є неможливим.
За інформацією Київської школи економіки, оприлюдненої на офіційному вебсайті 08.08.2022                     в розділі «Росія заплатить» / damaged.in.ua https://kse.ua/ua/russia-will-pay/, загалом з початку війни Росії проти України пошкоджено, зруйновано або захоплено щонайменше 388 підприємств.   	
* Інформація з офіційного вебсайту Держстату – розділ                «Кількість діючих суб’єктів великого, середнього, малого та мікропідприємництва за видами економічної діяльності у 2010-2020 роках» https://ukrstat.gov.ua/operativ/menu/menu_u/sze_20.htm
Разом з цим, за інформацією офіційного вебсайту Держстату кількість зареєстрованих юридичних осіб станом на 01.01.2022 становила                      1437009 одиниць.

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1.
Збереження ситуації, яка існує на цей час	Відсутні	Збереження ситуації, яка існує на цей час              не дозволить визначити збитки, завдані суб’єктами господарювання внаслідок збройної агресії Російської Федерації. 	
Альтернатива 2.
Затвердження проекту спільного наказу 	Подання позовів (в тому числі колективних) до міжнародних судових інстанцій з метою отримання компенсації за збитки, завдані внаслідок збройної агресії Російської Федерації.	Витрати пов’язані з проведенням незалежної оцінки збитків або судової експертизи (експертного дослідження).	

ІV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей.
За результатами опрацювання альтернативних способів досягнення цілей державного регулювання здійснено вибір оптимального альтернативного способу з урахуванням системи бальної оцінки ступеня досягнення визначених цілей.
Вартість балів визначається за чотирибальною системою оцінки ступеня досягнення визначених цілей.

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1.
Збереження ситуації, яка існує на цей час	 
0	Є недоцільним, оскільки 
не дозволить досягти цілей державного регулювання.	
Альтернатива 2.
Затвердження проекту спільного наказу	  
4	Цілі прийняття регуляторного акта можуть бути реалізовані повною мірою. 	

Рейтинг результативності	Вигоди
(підсумок)	Витрати 
(підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1
 	Відсутні	За інформацією Київської школи економіки, оприлюдненої на офіційному вебсайті 01.08.2022                     в розділі «Росія заплатить» / damaged.in.ua https://kse.ua/ua/russia-will-pay/, внаслідок бойових дій прямі збитки завдані підприємствам та промисловості оцінюються вже                у $8.8 млрд.	Є неприйнятним, оскільки не вирішує цілей державного регулювання 	
Альтернатива 2
 	Прийняття проекту спільного наказу сприятиме затвердженню Методики, що матиме наслідком можливість визначення шкоди та збитків, завданих суб’єктам господарювання   внаслідок збройної агресії Російської Федерації та отриманню відповідної компенсації.	Витрати пов’язані з проведенням незалежної оцінки збитків або судової експертизи (експертного дослідження) залежатимуть від кількості суб’єктів господарювання всіх форм власності, які постраждали внаслідок збройної агресії Російської Федерації. 	Цілі прийняття регуляторного акта можуть бути реалізовані повною мірою

Рейтинг	Аргумент щодо переваг обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1
 	Не вирішує ключового завдання щодо затвердження Методики підрахунку шкоди та збитків підприємств, установ та організацій всіх форм власності, внаслідок збройної агресії Російської Федерації.	Х	
Альтернатива 2
 	Сприятиме cтворенню умов для підготовки позовів суб’єктів господарювання та Держави Україна до міжнародних судових інстанцій з метою отримання компенсації за збитки, завдані внаслідок збройної агресії Російської Федерації.	Деякі підприємств, установи та організації розташовані на територіях, які знаходиться в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) Російською Федерацією.
Наказом Мінреінтеграції                 від 25.04.2022 № 75                          (зі змінами), зареєстрованим                   в Мін’юсті 25.04.2022                      за № 453/37789, затверджено Перелік територіальних громад, які розташовані                       в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на                    23 липня 2022 року.
Зазначений перелік постійно актуалізується.	

V. Механізм та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Механізмом, який забезпечить розв’язання проблеми, є прийняття регуляторного акта.
Заходи, які необхідно здійснити розробникам проекту спільного наказу для впровадження регуляторного акта: 
- забезпечити інформування суб'єктів господарювання про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення на веб-сайті Мінекономіки;
- провести процедуру погодження проекту спільного наказу                                  з Мінреінтеграції та ДРС.
- направити проект спільного наказу до Мінʼюсту для проведення державної реєстрації.
Таким чином, ступінь ефективності основних принципів і способів досягнення цілей оцінюється як високий.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Для цілей Методики за умовну грошову одиницю приймають долар США. Отриманий результат в еквіваленті умовної грошової одиниці переводять в гривневий еквівалент за курсом НБУ на дату оцінки.
Незалежна оцінка збитків проводиться на підставі договору між суб’єктом оціночної діяльності та замовником такої оцінки, у якому встановлюється дата оцінки. 
Оцінка збитків, що завдані об’єктам державної або комунальної форми власності проводиться суб’єктом оціночної діяльності, обраним на конкурентних засадах у порядку, встановленому законодавством.
Замовниками оцінки є особи, визначені Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Судова експертиза, що пов’язана з оцінкою збитків, призначається (доручається) відповідно до вимог Закону України «Про судову експертизу» та відповідного процесуального законодавства. Експертне дослідження, що пов’язане з оцінкою збитків, призначається (доручається) відповідно до вимог законодавства.
За результатом незалежної оцінки збитків складається звіт про оцінку збитків в електронній формі та у паперовій формі (за необхідності).
Звіт про оцінку збитків складається суб’єктом оціночної діяльності із дотриманням вимог нормативно-правових актів з оцінки майна у стислій або повній формі.
Для цілей подання позовів до міжнародних судових інстанцій складається повна форма звіту про оцінку збитків, який має відповідати Міжнародним стандартам оцінки або загальновизнаним у світі стандартам, у випадку, якщо їх застосування вимагається відповідною міжнародною судовою інстанцією. 
Звіт про оцінку збитків є дійсним до дати відшкодування збитків (включно).
Під час проведення незалежної оцінки релевантними видами вартості можуть бути: ринкова вартість, вартість заміщення, вартість відтворення, валова вартість девелопменту.
Виконавці оцінки (визначення розміру) збитків мають право доступу до об’єкта оцінки, документації та іншої інформації, яка є необхідною або має суттєве значення для проведення оцінки, отримують пояснення та додаткові відомості, необхідні для проведення оцінки, від замовника оцінки та інших осіб та здійснюють огляд об’єкта оцінки, зокрема, із використанням технічних засобів та інформаційних джерел (дані дистанційного зондування Землі та їх похідних продуктів, фотоматеріали, відеоматеріали та інше).
Особистий огляд об’єкта оцінки проводиться оцінювачем суб’єкта оціночної діяльності, який здійснює незалежну оцінку збитків, або судовим експертом, який проводить (виконує) судову експертизу (експертне дослідження), зокрема, з врахуванням режимних обмежень, та за умови наявності доступу до такого об’єкта (на дату оцінки здійснено розмінування, доступ до майна наявний, безпечний та інше). 
Оцінка (визначення розміру) збитків здійснюється за наявності вихідних даних, необхідних для проведення оцінки, та наявності інформаційних джерел.
Копії документів, що використовуються як вихідні дані, мають бути чіткими та завірені належним чином.
Орієнтовні переліки документів, які відносяться до вихідних даних, що використовуються під час оцінки збитків:
1. Правовстановлюючий документ на об’єкт:
- договір купівлі-продажу;
- свідоцтво про право власності;
- свідоцтво про право на спадщину;
- договір дарування;
- витяг з державного реєстру речових прав тощо;
- державний акт на право власності на земельну ділянку;
- фінансова звітність, баланс підприємства, матеріали інвентаризації тощо; 
- господарські договори та контракти, інші правочини (за наявності);
- звіт (акт) про обстеження пошкоджених та(або) знищених об’єктів після завдання шкоди, з рекомендаціями щодо подальшої експлуатації, складений відповідно до Порядку проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об’єктів будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.04.2017 № 257 (далі – постанова № 257);
- інше.
2. Документи, що характеризують технічний стан об’єкту:
- документи з технічної інвентаризації (технічний паспорт тощо);
- технічний паспорт на рухоме майно;
- звіт про обстеження об’єкта нерухомості або акт обстеження, складений відповідно до постанови № 257;
- акт введення основних засобів в експлуатацію;
- інше.
3. Документи, які підтверджують витрати на відновлення об’єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії:
- проектно-кошторисна документація;
- проекти розвитку житлово-комунальної інфраструктури;
- рахунок-фактура, фіскальний чек та інший документ, що підтверджує необхідні витрати на відновлення пошкоджень;
- інше.
Орієнтовні переліки документів, що підтверджують те, що втрата, руйнування або знищення майна відбулась внаслідок збройної агресії:
-	акт про пожежу;
-	акт на виконання робіт з очищення місцевості від вибухонебезпечних предметів розмінування;
-	витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань;
-	документи, які фіксують пошкодження, руйнування, знищення або втрату майна, складені уповноваженими органами (комісіями);
-	звіт про обстеження (акт обстеження), складений особами визначеними Порядком проведення обстеження прийнятих в експлуатацію об’єктів будівництва, затвердженим постановою № 257;
-	акти обстеження пошкодження, руйнування, знищення або втрату майна, складені експертами Торгово – промислової Палати України, фахівцями, що працюють в суб’єкті господарювання, іншими фахівцями, експертами, суб’єктами оціночної діяльності;
-	протокол огляду місця події, складений органом досудового розслідування, прокурором, ознайомлення з яким здійснюється в порядку, установленому Кримінальним процесуальним кодексом України; 
-	інше.
Зазначені орієнтовні переліки є невичерпними.  
Інформаційними джерелами, що застосовуються під час оцінки збитків є:
результати огляду об’єкта оцінки, що здійснений, зокрема, із використанням технічних засобів та інформаційних джерел (фотоматеріали, відеоматеріали, дані дистанційного зондування Землі та їх похідні продукти, аналітика соціальних мереж, існуюча публічна інформація та інше);
ринкові дані, які застосовуються під час проведення оцінки збитків: інформація про угоди купівлі-продажу подібного до об’єкта оцінки майна, ринкові ціни на подібне майно тощо;
інформація з інших актів (звітів, висновків експертів), складених за результатами оцінки збитків;
інші інформаційні джерела, які можуть бути застосовані під час оцінки збитків.
Під час оцінки (визначення розміру) збитків відповідно до Методики необхідним є отримання визначеного законодавством документу, що підтверджує те, що втрата, руйнування або знищення майна відбулась внаслідок збройної агресії. 
Рецензування звітів про оцінку збитків є обов’язковим у разі, якщо об’єктом оцінки є майно, яке належить до державної або комунальної форми власності. У такому випадку рецензування забезпечується Фондом державного майна України, його регіональними відділеннями та проводиться рецензентами, що працюють в Фонді державного майна України та його регіональних відділеннях, або експертними радами саморегулівних організацій оцінювачів.  В інших випадках рецензування звіту про оцінку збитків здійснюється на запит особи, яка має заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки, за наявності конфліктів, спорів тощо та проводиться експертними радами саморегулівних організацій оцінювачів.
У разі виникнення спорів, пов’язаних із результатами оцінки збитків (визначеного розміру збитків), зокрема спорів, які розглядаються в суді, неякісна (недостовірна) оцінка збитку встановлюється виключно за результатами рецензування звіту про оцінку збитків. 
Якщо за результатом проведення рецензування звіту про оцінку збитків встановлено, що оцінка є неякісною (недостовірною), оцінка майна здійснюється повторно. 
Оцінка збитків (визначення розміру збитків) здійснюється у такій послідовності:
1)	підготовчий етап;
2)	здійснення оціночних процедур або експертних досліджень;
3) складання звіту про оцінку збитків або висновку експерта.
На підготовчому етапі здійснюється:
ознайомлення з об’єктом оцінки шляхом опрацювання вихідних даних; 
аналіз повноти вихідних даних; 
аналіз інформаційних джерел;
аналіз рівня надійності ринкових даних – для випадків проведення незалежної оцінки збитків або судової експертизи (експертного дослідження);
укладання договору про проведення оцінки збитків – для випадків проведення незалежної оцінки збитків.
На підготовчому етапі проведення незалежної оцінки або судової експертизи суб’єкт оціночної діяльності або судовий експерт аналізує рівень надійності ринкових даних у кожному конкретному випадку проведення оцінки збитків та відображає відповідну категорію надійності ринкових даних у звіті про оцінку збитків або висновку експерта.
Оплата робіт з проведення незалежної оцінки збитків та рецензування звітів про оцінку збитків, у разі їх рецензування експертними радами саморегулівних організацій оцінювачів, здійснюється за кошти підприємств, установ, організацій, фізичних осіб або інших джерел, що не заборонені законодавством. 
Реалізація регуляторного акта не потребуватиме додаткових фінансових витрат органів управління.    
Реалізація регуляторного акта може мати додаткові витрати з Державного бюджету України для здійснення оцінки шкоди та збитків, завданих бюджетним установам та організаціям внаслідок збройної агресії Російської Федерації.
Сума витрат залежить від кількості та площі бюджетних установа та організацій пошкоджених або зруйнованих внаслідок збройної агресії Російської Федерації, ступеню руйнації, їх місцезнаходження, трудомісткості  виконання робіт тощо.
Слід звернути увагу, що однією з цілей оцінки є визначення збитків, завданих внаслідок збройної агресії Російської Федерації, для подання позовів (в тому числі колективних) постраждалими до міжнародних судових інстанцій, а також подання позову Державою Україна до міжнародних судових інстанцій.
За інформацією Київської школи економіки, оприлюдненої на офіційному вебсайті 02.08.2022 https://kse.ua/ua/about-the-school/news/zagalna-suma-pryamih-zadokumentovanih-zbitkiv-zrosla-do-108-3-mlrd-minimalni-potrebi-u-vidnovlenni-zruynovanih-aktiviv-185-mlrd/, загалом з початку війни Росії проти України пошкоджено, зруйновано або захоплено щонайменше 388 підприємств.  
Внаслідок бойових дій прямі збитки завдані підприємствам та промисловості оцінюються вже у $8.8 млрд. 
Часткова або повна зупинка діяльності підприємств, інфраструктурних об’єктів та установ призводять до повної чи часткової зупинки діяльності, втрати доходів, зростання видатків, пов‘язаних із війною (на релокацію, допомогу співробітникам тощо). 
Найбільша частка непрямих втрат внаслідок повномасштабної війни, яку розпочала Російська Федерація, сфері промисловості та українським підприємствам — $29.8 млрд. 
Прийняття регуляторного акта сприятиме визначенню шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок військової агресії Російської Федерації, для наступного використання цих даних для підготовки консолідованої претензії України до Російської Федерації щодо реалізації її міжнародноправової відповідальності за військову агресію проти України та притягнення Російської Федерації до відповідальності в міжнародних судових органах.
За інформацією Фонду державного майна України в Україні зареєстровано:
2589 суб’єктів оціночної діяльності (станом на 01.08.2022);
6 саморегулівних організацій оцінювачів;
12 регіональних відділень Фонду державного майна України.
Матеріальні, фінансові та часові витрати суб'єктів господарювання залежатимуть, зокрема, від наявності чи відсутності правовстановлюючих документів на об’єкт, документів, що характеризують технічний стан об’єкту, документів, які підтверджують витрати на відновлення об’єкта, пошкодженого внаслідок збройної агресії, категорії майна (нерухоме майно рухоме майно (машини та обладнання), ТЗ, товарно-матеріальні запаси та біологічні активи, єдині майнові комплекси тощо), місцерозташування об’єкта. 
Згідно з листом Фонду державного майна України від 21.01.2022                            № 10-59-1103 «Щодо формування показників очікуваної найбільшої ціни надання послуг з оцінки об’єктів оцінки в ІІ півріччі 2021 року», розміщеному на офіційному вебсайті Фонду державного майна України  https://www.spfu.gov.ua/ua/documents/press-list/spf-estimate-announcements/16747.html, відповідно до пункту 2 розділу ІІ Положення про конкурсний відбір суб’єктів оціночної діяльності, затвердженого наказом Фонду державного майна України від 31.12.2015 № 2075, зареєстрованого                  в Мін’юсті 15.01.2016 за № 60/28190 (із змінами, зокрема, внесеними наказом Фонду державного майна України від 11.02.2020 № 227) (далі – Положення), інформація про проведення конкурсу, зокрема, має містити очікувану найбільшу ціну надання послуг з оцінки об’єкта оцінки.
За результатами узагальненої звітності, яку регіональні відділення Фонду державного майна України подають відповідно до наказу Фонду державного майна України від 06.12.2017 № 1663 «Про затвердження форм уніфікованої звітності та внесення змін до деяких наказів Фонду державного майна України» (далі – наказ Фонду № 1663) за результатами проведених конкурсів з відбору суб’єктів оціночної діяльності, а також з урахуванням індексу інфляції, що склався в ІІ півріччі 2021 року (у розмірі 103,4%), показники вартості наданих послуг з оцінки майна в ІІ півріччі 2021 року за групами об’єктів (у діапазоні від найменшого до найбільшого значень) становили:
- об’єкт нерухомого майна, зокрема декілька об’єктів нерухомого майна, що є одним об’єктом оцінки (нежитлові приміщення, майданчики, технічні приміщення, дахи та нерухоме майно для встановлення передавальних пристроїв) – від 1,6 тис. грн до 8,75 тис. грн; 
- окремо розташована будівля – від 2,92 тис. грн до 9,0 тис. грн; 
- комплекс будівель та споруд – від 5,3 тис. грн до 109,8 тис. грн; 
- об’єкт незавершеного будівництва – від 5,68 тис. грн до 12,56 тис. грн; 
- цілісний майновий комплекс – від 10,34 тис. грн до 211,25 тис. грн;**
- необоротні активи – від 41,6 тис. грн. до 121,46 тис. грн; 
- визначення розміру збитків, завданих державі – від 1,52 тис. грн до 37,77 тис. грн; 
- легкові транспортні засоби – 3,12 тис. грн; 
- гідротехнічні споруди – від 6,6 тис. грн до 91,12 тис. грн; 
- земельна ділянка площею до 10000 кв. м (1 га) – 3,31 тис. грн; 
- пакет акцій – від 46,21 тис. грн до 115,62 тис. грн; 
- спеціалізована техніка – від 1,97 тис. грн до 2,12 тис. грн. 
** Якщо очікувана вартість послуги з оцінки майна дорівнює або перевищує 200, 0 тис. грн, закупівля такої послуги має відбуватися згідно із Законом України «Про публічні закупівлі».
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Положення при формуванні очікуваної найбільшої ціни надання послуг з оцінки мають враховуватися: особливості об'єкта оцінки (зокрема його місцезнаходження, площа, кількість необоротних активів тощо), трудомісткість виконання робіт тощо. 
У разі відсутності сформованого показника очікуваної найбільшої ціни надання послуг з оцінки об'єкта оцінки, застосовується показник, що належить до іншої групи об'єктів, які за своїми характеристиками найбільш наближені до об'єкта оцінки. 
Показники, зазначені в цьому листі, можуть бути використані при визначенні очікуваної найбільшої ціни надання послуг з оцінки об’єкта оцінки до наступного формування Фондом державного майна України оновлених показників за результатами конкурсів, проведених регіональними відділеннями Фонду державного майна України.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії спільного наказу не обмежується у часі та залежить від змін                                   у законодавстві України.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Наразі неможливо порахувати розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов'язаних з дією спільного наказу. Розмір відповідних надходжень залежить від кількості задоволених  позовів, які будуть подані Державою Україна до міжнародних судових інстанцій.
За інформацією офіційного вебсайту Держстату кількість зареєстрованих юридичних осіб станом на 01.01.2022 становить 1437009 одиниць.
Кількості суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання Методики, можливо буде підрахувати після повної деокупації тимчасово окупованих територій України.
За інформацією Київської школи економіки, оприлюдненої на офіційному вебсайті 08.08.2022 в розділі «Росія заплатить» / damaged.in.ua https://kse.ua/ua/russia-will-pay/, загалом з початку війни Росії проти України пошкоджено, зруйновано або захоплено щонайменше 388 підприємств.   
Витрати суб’єктів господарювання залежатимуть від категорії майна, яке оцінюватиметься, та попередньо становитимуть від 1,52 тис. гривень до                    211,25 тис. гривень.
Часові витрати на ознайомлення з положеннями спільного наказу становитимуть близько 1 години.
При цьому слід зазначити, що спільний наказ буде розміщено у вільному доступі на офіційному вебпорталі Верховної Ради України в розділі «Законодавство» та на офіційному вебсайті Мінекономіки.
Часові витрати на укладення договору між суб’єктом оціночної діяльності та замовником такої оцінки і на отримання звіту про оцінку в середньому становитимуть 1 місяць (в залежності від категорії майна).    
Очікується високий рівень поінформованості суб’єктів господарювання, оскільки проект спільного наказу оприлюднено на офіційному сайті Мінекономіки для громадського обговорення.
Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 20.03.2022 № 326 «Про затвердження Порядку визначення шкоди та збитків, завданих Україні внаслідок збройної агресії Російської Федерації» міністерствам, іншим центральним та місцевим органам виконавчої влади, відповідальним                            за визначення шкоди та збитків за напрямами, передбаченими Порядком, доручено подавати щороку до 1 квітня наступного періоду Мінреінтеграції відповідну інформацію для її узагальнення та подання до 1 червня Кабінетові Міністрів України.
Ураховуючи викладене, показником результативності регуляторного акта є інформація Мінреінтеграції щодо кількості:
1) звітів про оцінку збитків, отримана від міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, відповідальних за визначення шкоди та збитків за напрямами «економічні втрати підприємств» та «втрати установ та організацій» (далі – міністерства, інші центральні органи виконавчої влади);
2) звітів про оцінку збитків, отримана від місцевих органів виконавчої влади, відповідальних за визначення шкоди та збитків за напрямами «економічні втрати підприємств» та «втрати установ та організацій» (далі – місцеві органи виконавчої влади);
3) висновків судового експерта, отримана від міністерств, інших центральних органів виконавчої влади;
4) висновків судового експерта, отримана від місцевих органів виконавчої влади.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності дії регуляторного акта буде проводитись статистичним методом.
Базове відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься протягом року з дня його оприлюднення; повторне відстеження – не пізніше ніж через два роки після набрання чинності регуляторним актом; періодичне відстеження – кожні три роки після проведення повторного відстеження.
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснювати Мінекономіки та Фондом державного майна України як розробниками акта.

Перший віце-прем’єр-міністр України –
Міністр економіки України                                               Юлія СВИРИДЕНКО
 «____» ____________ 2022 р.