АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ 
до проекту наказу Міністерства економіки України 
“Про затвердження  форми звітності № 3-ПН “Інформація про попит на робочу силу (вакансії)” та Порядку її подання”

І. Визначення проблеми
Проект наказу Міністерства економіки України “Про затвердження  форми звітності № 3-ПН “Інформація про попит на робочу силу (вакансії)” та Порядку її подання” (далі – проект акта) розроблено на виконання вимог пункту 4 частини третьої статті 50 Закону України “Про зайнятість населення”, пункту 8.3 Плану завдань і заходів з реалізації Експортної стратегії України (“дорожньої карти” стратегічного розвитку торгівлі) на 2017-2021 роки, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 27.12.2017 № 1017-р (далі – План завдань) та пункту 84 Плану заходів щодо реалізації Основних напрямів реалізації державної політики у сфері зайнятості населення та стимулювання створення нових робочих місць на період до 2022 року, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 № 216-р (далі – План заходів). 
Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 50 Закону України “Про зайнятість населення” (далі – Закон) юридичні особи (підприємства, установи, організації) та фізичні особи – підприємці, які в межах трудових відносин використовують працю фізичних осіб (далі – роботодавець), зобов’язані, серед іншого, своєчасно та в повному обсязі подавати територіальним органам центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, інформацію про попит на робочу силу (вакансії). 
Наказом Міністерства соціальної політики України від 31.05.2013 № 316 “Про затвердження  форми звітності № 3-ПН “Інформація про попит на робочу силу (вакансії)” та Порядку її подання” (далі – наказ № 316) затверджені Форма звітності № 3-ПН “Інформація про попит на робочу силу (вакансії)” (далі – форма № 3-ПН) та Порядок подання форми звітності № 3-ПН “Інформація про попит на робочу силу (вакансії)” (далі – Порядок). 
Кількість роботодавців, які подають Державній службі зайнятості інформацію про попит на робочу силу (вакансії), щорічно зростає. Так, 
у 2018 році 201,3 тис роботодавців подали інформацію щодо 
1 114,0 тис вакансій, у 2019 вже 205,6 тис роботодавців поінформувало про 
1 153,3 тис вакансій. У зв’язку із скорочення економічної діяльності суб’єктів господарювання, що пов’язано із поширенням на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, 
у 2020 інформацію про попит на робочу силу (вакансії) подали 
169,2 тис роботодавців, поінформувавши про 829,7 тис вакансій, 
у 2021 році 158,2 тис роботодавців поінформувало про 705,8 тис вакансій. 
У січні 2022 року вже 30,6 тис роботодавців поінформувало про 
79,7 тис вакансій.
Проектом акта, в першу чергу, передбачається привести форму № 3-ПН та положення Порядку до вимог чинного законодавства.  
Так, наказом № 316 передбачено подання роботодавцями форми № 3-ПН до районних, міських, районних у містах і міськрайонних центрів зайнятості. 
 Разом з тим, Положенням про Державну службу зайнятості, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 16.12.2020 № 2663 (із змінами), встановлено, що Державна служба зайнятості складається, зокрема з міжрегіональних, регіональних центрів зайнятості та їх філій. Міжрегіональні, регіональні центри зайнятості можуть створювати поза їх місцезнаходженням філії. Філії міжрегіонального, регіонального центру зайнятості виконують функції, покладені на них відповідними міжрегіональними, регіональними центрами зайнятості. 
Одночасно, проектом акта пропонується привести термінологію форми № 3-ПН у відповідність до положень Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю, ратифікованої Законом України “Про ратифікацію Конвенції про права осіб з інвалідністю і Факультативного протоколу до неї” від 16.12.2009 № 1767-VI. 
Крім того, потребує удосконалення механізму подання роботодавцями форми № 3-ПН, що дозволить сприяти отриманню Державною службою зайнятості повної та достовірної інформації про попит на робочу силу (вакансії) на ринку праці, і як наслідок – підвищенню ефективності надання послуг роботодавцям, зареєстрованим безробітним та особам, які шукають роботу; розвитку електронних послуг Державної служби зайнятості та електронного обслуговування клієнтів.
З метою спрощення доступу роботодавців до послуг Державної служби зайнятості на офіційному веб-сайті Державної служби зайнятості вже впроваджений електронний сервіс „Електронний кабінет роботодавця”. Роботодавець має можливість самостійно розміщувати свої вакансії на 
веб-сайті Державної служби зайнятості. В свою чергу, завдяки інтеграції електронного кабінету з Єдиною інформаційно-аналітичною системою Державної служби зайнятості, роботодавець може самостійно здійснювати пошук кандидатів на вакансії, переглядаючи резюме шукачів роботи, що розміщені на порталі. 
Доступ до персонального автоматизованого робочого місця роботодавець може отримати з використанням цифрових технологій, зокрема за допомогою комп’ютера, підключеного до мережі Інтернет, а також за допомогою мобільного зв’язку. 
Станом на 10.02.2022 на веб-сайті Державної служби зайнятості вже функціонує 240,8 тис електронних кабінетів роботодавця, які створені роботодавцями, з них 222,5 тис таких кабінетів інтегровані з Єдиною інформаційно-аналітичною системою Державної служби зайнятості. 
За період з лютого 2018 року по 10 лютого 2022 року в режимі он-лайн за допомогою електронного сервісу до Державної служби зайнятості подано інформацію щодо 206,1 тис вакансій. 
Разом з тим, положеннями Порядку передбачено, що заповнена форма № 3-ПН подається роботодавцями із засвідченням підписом керівника або уповноваженої ним особи/фізичної особи – підприємця. 
У зв’язку з цим, при поданні роботодавцем форми № 3-ПН в електронній формі через електронний кабінет така форма інформації про попит на робочу силу (вакансії) підтверджується паперовою формою (із засвідченням підписом керівника або уповноваженої ним особи/фізичної особи – підприємця). 
Варто також зазначити, що пунктом 84 Плану заходів передбачено запровадження нових електронних сервісів, у тому числі електронної звітності, у роботу Державної служби зайнятості. 
Одночасно, положеннями пункту 2 частини другої статті 22 Закону визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, його територіальні органи, відповідно до покладених на них завдань, формують базу даних про вільні робочі місця (посади) на підставі інформації, що надійшла, зокрема від роботодавців (далі – загальнонаціональна база даних про наявність робочих місць в Україні). Пунктом 8.3 Плану завдань передбачено вдосконалення загальнонаціональної бази даних про наявність робочих місць в Україні з метою підвищення трудової мобільності. 
Також, проектом акта передбачено удосконалення форми № 3-ПН в частині подання роботодавцями повної інформації щодо відкритих вакансій. Удосконалення форми № 3-ПН сприятиме якісному та оперативному підбору кандидатів під потреби роботодавців, а також комплексному інформуванню кандидатів стосовно вимог роботодавця до претендентів на вакансію під час проведення добору за визначеною вакансією та режиму і умов праці, встановлених чинним законодавством та роботодавцем. 
Крім того, передбачається доповнити форму № 3-ПН пунктами, що будуть відображати інформацію про вакансію в частині  доступності і безпеки робочого місця для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення. 
За даними Всесвітньої організації охорони здоров’я інвалідність в Україні мають близько 10 % всього населення. За даними Державної служби статистики на сьогодні в Україні налічується близько 3 млн осіб з інвалідністю.  
Із загальної чисельності осіб з інвалідністю майже 80 % перебуває у працездатному віці. Разом з тим, за даними Пенсійного фонду України в Україні працює лише 25 % осіб з інвалідністю.
З 01.04.2019 набрали чинності нові державні будівельні норми щодо створення безбар’єрного простору в Україні для маломобільних груп населення – ДБН В.2.2-40:2018 “Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення”, затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 30.11.2018 № 327 (із змінами) (далі – ДБН В.2.2-40:2018). 
Зазначеними державними будівельними нормами для забезпечення доступності і безпеки робочого місця для маломобільних груп населення, у тому числі осіб з інвалідністю, передбачено здійснення комплексу заходів, зокрема архітектурно-планувальних, інженерно-технічних, ергономічних, конструкційних та організаційних, що відповідають нормативним вимогам 
ДБН В.2.2-40:2018. 
Проектом акта передбачено відображення роботодавцем в формі 
№ 3-ПН інформації щодо здійснених чи запланованих до здійснення роботодавцем заходів стосовно забезпечення доступності і безпеки робочого місця для маломобільних груп населення з врахуванням потреб осіб з інвалідністю. 
Разом з тим, роботодавець може звернутися до Фонду соціального захисту осіб з інвалідністю для отримання дотації на створення спеціальних робочих місць для працевлаштування осіб з інвалідністю з числа безробітних у Порядку надання дотації роботодавцю за рахунок коштів Фонду соціального захисту інвалідів на створення спеціальних робочих місць для інвалідів, зареєстрованих у державній службі зайнятості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2006 № 1836 “Про реалізацію статті 18-1 Закону України “Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні”. 
Крім того, укомплектування заявлених вакансій роботодавець може здійснити через професійне навчання, яке організовується державною службою зайнятості у Порядку професійної підготовки, перепідготовки та підвищення  кваліфікації зареєстрованих безробітних, затвердженому наказом Міністерства соціальної політики України, Міністерства освіти і науки України 
від 31.05.2013 № 318/655 (із змінами). 
Також треба зазначити, що в умовах, обумовлених військовою агресією Російської Федерації проти України та введення Президентом України воєнного стану в Україні відповідно до положень пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України “Про правовий режим воєнного стану”, наразі пріоритетними напрямами є:
адаптація та відновлення економіки України в умовах воєнного стану; 
забезпечення безперебійної роботи вітчизняних підприємств, у тому числі тих, які тимчасово переміщуються з регіонів, де ведуться бойові дії; 
забезпечення роботою максимальної кількості громадян у регіонах, де немає активних бойових дій тощо. 
Прийняття проекту акта буде сприяти швидкому та якісному підбору працівників під потреби ринку праці, а також надасть можливість забезпечити роботою тих, хто її втратив. 
Крім того, подання звітності щодо інформації про попит на робочу силу (вакансії) в електронній формі надасть можливість спростити процедуру подання такої звітності, оскільки передбачається скасування обов’язкового відвідування Державної служби зайнятості, а також надасть можливість скоротити витрати суб’єктів господарювання на виконання вимог чинного регулювання. 
Проект акта розроблено з метою приведення у відповідність до чинного законодавства положень форми № 3-ПН та порядку її подання, удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку заповнення такої форми, сприяння розвитку електронних послуг Державної служби зайнятості та електронного обслуговування клієнтів, вдосконалення загальнонаціональної бази даних про наявність робочих місць в Україні, адаптації та відновлення економіки України в умовах воєнного стану. 
Основні групи (підгрупи), на які проблеми справляють вплив:

Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни	Так	-	
Держава	Так	-	
Суб’єкти господарювання,	Так	-	
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	Так	-	

Врегулювання зазначених проблем щодо подання роботодавцями Державній службі зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовим актом (пунктом 4 частини третьої статті 50 Закону України “Про зайнятість населення” встановлено, що роботодавці зобов’язані своєчасно та в повному обсязі у порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, за погодженням з центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної політики у галузі статистики, подавати територіальним органам центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, інформацію про попит на робочу силу (вакансії));
діючих регуляторних актів, оскільки їх редакція не відповідає вимогам чинного законодавства. Крім того, діючий регуляторний акт не дає змоги роботодавцям подавати Державній службі зайнятості інформацію про потребу в робочій силі (вакансії) в електронній формі з підтвердженням електронним підписом або печаткою, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів. 

ІI. Цілі державного регулювання
Цілями державного регулювання є: забезпечення реалізації державних соціальних гарантій щодо вільного обрання місця застосування праці та виду діяльності; сприяння працевлаштуванню та посилення соціального захисту безробітних осіб; зниження рівня безробіття серед таких осіб, у тому числі осіб з інвалідністю; участь роботодавців у забезпеченні зайнятості населення; покращення державно-приватного партнерства; удосконалення форми щодо інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку її подання, вдосконалення загальнонаціональної бази даних про наявність робочих місць в Україні, адаптації та відновлення економіки України в умовах воєнного стану. 

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1.	Визначення альтернативних способів:
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1 
Збереження чинного регулювання 	Чинний на сьогодні спосіб подання роботодавцями до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) перешкоджає можливості подання такої інформації із застосуванням сучасних цифрових технологій, без обов’язкового відвідування Державної служби зайнятості. 
За умови збереження чинного регулювання додаткові витрати суб’єктів господарювання за чинним регуляторним актом становлять 208 670 243,36 гривень.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб  та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.
Також, чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства. 
Залишення існуючої редакції нормативно-правового акта не розв’язує проблеми, що виникли. 	
Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії)
	Реалізація зазначеної альтернативи є неприйнятною, оскільки призведе до порушення законодавства України в сфері праці та зайнятості населення, негативно вплине на розвиток ринку праці, інших соціально-економічних процесів, знизить рівень зайнятості населення та підвищить рівень безробіття. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у ІІІ кварталі 2021 року становила близько 
1,7 млн осіб.
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 
402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень. 	
Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта
	Найефективнішою є альтернатива 3. 
Прийняття проекту акта є обґрунтованим та ефективним способом досягнення цілей, оскільки забезпечить удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку заповнення такої форми, приведе у відповідність до чинного законодавства положення такої форми та порядку її подання, посилить соціальний захист осіб з числа безробітних, забезпечить соціальний захист прав та законних інтересів маломобільних груп населення, у тому числі осіб з інвалідністю. 
Цей спосіб враховує принципи регуляторної політики, а також є найбільш оптимальним, оскільки буде досягнуто цілі державного регулювання. 
Крім того, удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) шляхом передбачення можливості подання такої інформації в електронній формі, надасть можливість скоротити витрати, зокрема: 
коштів суб’єктів господарювання у розмірі – 
218 534 181,21 гривень; 
коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, які витрачаються Державною службою зайнятості на адміністрування регулювання, – 6 562 538,24 гривень. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень. 	
2.	Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей 
Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1 Збереження чинного регулювання	Відсутні	Неможливість оперативного отримання Державною службою зайнятості актуальної та повної інформації про попит на робочу силу (вакансії), призведе до витрат, пов’язаних із недостатнім соціальним захистом безробітних осіб, маломобільних груп населення, у тому числі осіб з інвалідністю, зниженням трудової мобільності населення.
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю.  
 Крім того, неможливість подання роботодавцями до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій,  не дає можливість скоротити витрати коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття на адміністрування регулювання у розмірі 6 562 538,24‬ гривень.  
Також, залишення чинного регуляторного акта призведе до виникнення непорозумінь між Державною службою зайнятості та роботодавцями через відсутність законодавчого врегулювання порядку подання інформації про попит на робочу силу (вакансії) у тому числі до філій міжрегіональних/регіональних центрів зайнятості.	
Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії)
	Скорочення витрат Державної служби зайнятості за рік на адміністрування регулювання в рамках фінансування Державної служби зайнятості складе ‭10 937 563,74 гривень. 	Витрати, пов’язані із гальмуванням розвитку ринку праці, зниженням рівня зайнятості населення та підвищенням рівня безробіття, забезпечення соціального захисту безробітних осіб. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення 
(за методологією МОП) у віці 
15-70 років у ІІІ кварталі 2021 року становила близько 
1,7 млн осіб. 
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 	
Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта
	Виконання вимог Закону України “Про зайнятість населення”, Плану завдань і заходів з реалізації Експортної стратегії України (“дорожньої карти” стратегічного розвитку торгівлі) на 2017-2021 роки та Плану заходів щодо реалізації Основних напрямів реалізації державної політики у сфері зайнятості населення та стимулювання створення нових робочих місць на період до 2022 року. 
Прийняття проекту акта дозволить: 
удосконалити механізм подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку заповнення такої звітності; 
унеможливити непорозуміння між Державною службою зайнятості та роботодавцями щодо подання інформації про попит на робочу силу (вакансії), у тому числі до філій міжрегіональних/регіональних центрів зайнятості; 
сприяти розвитку електронних послуг Державної служби зайнятості та електронного обслуговування клієнтів;
надати можливість вдосконалювати загальнонаціональну базу даних про наявність робочих місць в Україні; 
посилити соціальний захист осіб з числа безробітних, забезпечить соціальний захист прав та законних інтересів маломобільних груп населення, у тому числі осіб з інвалідністю. 
Удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії), зокрема подання такої інформації в електронній формі, надасть можливість скоротити витрати коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття на адміністрування регулювання, 
у розмірі 6 562 538,24‬ гривень. 	Прогнозні витрати Державної служби зайнятості за рік на адміністрування регулювання в рамках фінансування Державної служби зайнятості, у тому числі філій міжрегіональних/регіональних центрів зайнятості складають: 
при поданні роботодавцями форми звітності в паперовій формі ‒ ‭10 937 563,74 грн; 
 при поданні роботодавцями форми звітності в електронній формі ‒ ‭4 375 025,50‬ гривень. 

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян

Вид альтернативи	
Вигоди
	
Витрати	
Альтернатива 1 Збереження чинного регулювання	Відсутні	Неможливість оперативного отримання Державною службою зайнятості актуальної та повної інформації про попит на робочу силу (вакансії). 
Зниження трудової мобільності населення. 
Зниження рівня зайнятості осіб працездатного віку, 
у тому числі осіб з інвалідністю. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у ІІІ кварталі 2021 року становила близько 1,7 млн осіб. 
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю.
Зниження доходів безробітних осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.
Погіршення рівня життя безробітних осіб. 	
Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії)
	Відсутні	За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у 
ІІІ кварталі 2021 року становила близько 
1,7 млн осіб.  
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість. 
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.
Погіршення рівня життя безробітних осіб. 	
Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта
	Працевлаштування та посилення соціального захисту безробітних осіб; зниження рівня безробіття серед таких осіб, у тому числі осіб з інвалідністю. 
Підвищення доходів працевлаштованих осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.
Зростання рівня життя працевлаштованих осіб. 	Зниження доходів безробітних осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.
Погіршення рівня життя безробітних осіб.	

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Показник	Великі	Середні	Малі	Мікро	Разом	
Кількість суб’єктів господарювання у 2019 році, що підпадають під дію регулювання одиниць*	512	17 946	56 217	1 898 902	1 973 577	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	0,02%	0,91%	2,85%	96,22%	100%	
* за даними Державної служби статистики України (станом на 01.01.2022)

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1 Збереження чинного регулювання	Економія суб’єктів господарювання за чинним регуляторним актом: 
за рахунок прямих витрат в розмірі 4 223 454,78 грн
за рахунок відсутності процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання та процедури організації виконання вимог регулювання нового регуляторного акта в розмірі 
61 828 220,26  гривень. 
Загальна економія становить 66 051 675,04 гривень. 	Неможливість подання роботодавцями до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій, обов’язкове відвідування Державної служби зайнятості. 
Додаткові витрати суб’єктів господарювання за чинним регуляторним актом за рахунок проведення процедури офіційного звітування  (подання форми звітності в паперовій формі) становить 
208 670 243,36 гривень. 
Неможливість подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) у тому числі до філій міжрегіональних/регіональних центрів зайнятості. 	
Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) 	За відсутності державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) загальна економія коштів суб’єктів господарювання становить – 
237 500 256,18 гривень. 	Гальмування розвитку ринку праці, тривалий процес добору персоналу. 

Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта
	Прийняття проекту акта дозволить: 
удосконалити механізм подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку заповнення такої форми; 
унеможливити непорозуміння між Державною службою зайнятості та роботодавцями щодо подання інформації про попит на робочу силу (вакансії) у тому числі до філій міжрегіональних/регіональних центрів зайнятості. 
Прийняття активної участі роботодавців у забезпеченні зайнятості, соціальних гарантій та соціального захисту безробітних осіб, у тому числі осіб з інвалідністю. 
Підвищення трудової мобільності населення, оперативний та якісний добір кандидатів на відкриті вакансії під потреби роботодавців. 
Можливість подання роботодавцями до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій, що скасовує обов’язкове відвідування Державної служби зайнятості. 
Удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії), зокрема подання такої інформації в електронній формі, надасть можливість суб’єктам господарювання скоротити витрати коштів у розмірі 218 534 181,21‬‬ гривень. 	Прогнозні фінансові витрати одного суб’єкта господарювання за  рік складатимуть: 
при поданні роботодавцем форми звітності в паперовій формі ‒ 153,81 грн; 
 при поданні роботодавцем форми звітності в електронній формі ‒ 43,08 гривень. 
Витрати всіх суб’єктів господарювання за рік прогнозуються у розмірі: 
при поданні роботодавцем форми звітності в паперовій формі ‒ 303 555 878,37 гривень; 
 при поданні роботодавцем форми звітності в електронній формі ‒ 
85 021 697,16 гривень. 

					

Сумарні витрати за альтернативами	Сума витрат, гривень	
Альтернатива 1 
Сумарні витрати для суб’єктів великого і середнього підприємництва, гривень	2 221 235,72 грн 	
Сумарні витрати для малого і мікропідприємства, гривень	235 279 020,46 грн	
Альтернатива 2 
Сумарні витрати для суб’єктів великого і середнього підприємництва, гривень	–	
Сумарні витрати для малого і мікропідприємства, гривень 	–	
Альтернатива 3 
Сумарні витрати для суб’єктів великого і середнього підприємництва, гривень *	Подання форми звітності в паперовій формі:
153,81 х 18 458=
‭‭2 839 024,98‬ грн

Подання форми звітності в електронній формі:
43,08 х 18 458 =
‭‭795 170,64‬‬ грн ‬	
Сумарні витрати для суб’єктів малого і мікропідприємства, гривень **	Подання форми звітності в паперовій формі:
153,81 х 1 955 119=
‭300 716 853,39‬ грн

Подання форми звітності в електронній формі:
43,08х 1 955 119 =
‭‭84 226 526,52‬ грн	
* розрахунок сумарних витрат для суб’єктів великого і середнього підприємництва наведено в додатку 1
** розрахунок сумарних витрат для суб’єктів малого і мікропідприємства наведено в додатку 2

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного бала	
Альтернатива 1 
Збереження чинного регулювання	2	Чинний на сьогодні спосіб подачі роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) не в повному обсязі надає можливість роботодавцям скористатися можливостями подання такої інформації із застосуванням сучасних цифрових технологій. 
Додаткові витрати суб’єктів господарювання за чинним регуляторним актом за рахунок проведення процедури офіційного звітування  (подання форми звітності в паперовій формі) становить 
208 670 243,36 гривень.
Неможливість оперативного отримання Державною службою зайнятості актуальної та повної інформації про попит на робочу силу (вакансії), призведе до витрат, пов’язаних із недостатнім соціальним захистом безробітних осіб, маломобільних груп населення, у тому числі осіб з інвалідністю, зниженням трудової мобільності населення.
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00  гривень.  
Також треба зазначити, що чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства. 	
Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії)
	1	Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) може призвести до значного погіршення соціального захисту безробітних осіб,  у тому числі осіб з інвалідністю, зниження рівня зайнятості населення та підвищення рівня безробіття.
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у ІІІ кварталі 2021 року становила близько 1,7 млн осіб. 
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю.  
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00  гривень.  	
Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта
	4	Прийняття проекту акта дозволить забезпечити досягнення поставлених цілей державного регулювання, зокрема:
удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку заповнення такої інформації; 
сприяння розвитку електронних послуг Державної служби зайнятості та електронного обслуговування клієнтів;
надання можливості вдосконалювати загальнонаціональну базу даних про наявність робочих місць в Україні; 
уникнення непорозуміння між Державною службою зайнятості та роботодавцями щодо подання інформації про попит на робочу силу (вакансії) у тому числі до філій міжрегіональних/регіональних центрів зайнятості; 
посилення соціального захисту осіб з числа безробітних, забезпечення соціального захисту прав та законних інтересів маломобільних груп населення, у тому числі осіб з інвалідністю. 
Крім того, удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) шляхом передбачення можливості подання такої інформації в електронній формі, надасть можливість скоротити витрати: 
коштів суб’єктів господарювання у розмірі – 218 534 181,21 гривень; 
коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, які витрачаються Державною службою зайнятості на адміністрування регулювання, –6 562 538,24 гривень. 	

Рейтинг результативності	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1 
Збереження чинного регулювання	Економія суб’єктів господарювання за чинним регуляторним актом: 
за рахунок прямих витрат в розмірі 4 223 454,78 грн
за рахунок відсутності процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання та процедури організації виконання вимог регулювання нового регуляторного акта в розмірі 
61 828 220,26  гривень. 
Загальна економія становить 66 051 675,04 гривень.	Неможливість оперативного отримання Державною службою зайнятості актуальної та повної інформації про попит на робочу силу (вакансії). 
Витрати, пов’язані із недостатнім соціальним захистом безробітних осіб, маломобільних груп населення, у тому числі осіб з інвалідністю, зниженням трудової мобільності населення.
 За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю.  
 Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00  гривень. 
Також, неможливість подання роботодавцями до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій,  не дає можливість скоротити витрати коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття на адміністрування регулювання у розмірі 6 562 538,24 гривень.  
Неможливість подання роботодавцями до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій, призводить до додаткових витрат суб’єктів господарювання за чинним регуляторним актом за рахунок проведення процедури офіційного звітування  (подання форми звітності в паперовій формі), які становлять 
208 670 243,36 гривень.	Альтернатива 1 не є оптимальною, оскільки її реалізація не забезпечить виконання поставлених цілей державного регулювання та позбавить роботодавців можливості подання до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій без обов’язкового відвідування Державної служби зайнятості у зв’язку з відсутність законодавчого врегулювання такого механізму, що призводить до додаткових витрат суб’єктів господарювання за чинним регуляторним актом в розмірі 
208 670 243,36 гривень. 
Також, неможливість подання роботодавцями до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій,  не дає можливість скоротити витрати коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття на адміністрування регулювання у розмірі 6 562 538,24 гривень. 
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень. 

Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії)
	За відсутності державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) загальна економія коштів суб’єктів господарювання становить – 
237 500 256,18 гривень. 
Скорочення витрат Державної служби зайнятості за рік на адміністрування регулювання в рамках фінансування Державної служби зайнятості складе 10 937 563,74 гривень.	Найбільш витратний  (для держави, громадян та суб’єктів господарювання). 
Витрати, пов’язані із, зниженням рівня зайнятості населення та підвищенням рівня безробіття, забезпеченням соціального захисту безробітних осіб, тривалого процесу добору персоналу. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у ІІІ кварталі 2021 року становила близько 
1,7 млн осіб.
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.
	Альтернатива 2 є найгіршою з альтернатив, оскільки її реалізація обумовить відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії), що призведе до гальмування розвитку ринку праці, виникнення негативних явищ у соціально-економічній сфері. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у ІІІ кварталі 2021 року становила близько 
1,7 млн осіб.
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.	
Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта
	Найбільш вигідний.
Прийняття проекту акта дозволить удосконалити механізм подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку заповнення такої форми, що дозволить у тому числі роботодавцю не відвідувати Державну службу зайнятості. 
Сприяння працевлаштуванню та забезпечення посилення соціального захисту безробітних осіб; зниження рівня безробіття серед таких осіб, у тому числі осіб з інвалідністю, підвищення доходів працевлаштованих осіб, зростання рівня життя працевлаштованих осіб. 
Крім того, удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) шляхом передбачення можливості подання такої інформації в електронній формі, надасть можливість скоротити витрати, зокрема: 
коштів суб’єктів господарювання у розмірі – 
218 534 181,21 гривень; 
коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, які витрачаються Державною службою зайнятості на адміністрування регулювання, – 6 562 538,24 гривень. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.	У разі прийняття проекту акта прогнозуються витрати (на рік): 
для Державної служби зайнятості: 
при поданні роботодавцем форми звітності в паперовій формі ‒ ‭10 937 563,74 ‬ гривень; 
 при поданні роботодавцем форми звітності в електронній формі ‒ 
‭4 375 025,50‬ гривень; 
для суб’єктів господарювання: 
при поданні роботодавцем форми звітності в паперовій формі ‒ ‭
303 555 878,37 гривень 
(для одного суб’єкта господарювання – 
153,81 гривень); 
 при поданні роботодавцем форми звітності в електронній формі ‒ 
85 021 697,16‬ гривень (для одного суб’єкта господарювання – 
43,08 гривень). 
 
	Альтернатива 3 є найоптимальнішою з запропонованих альтернатив, оскільки її реалізація надасть змогу сприяти досягненню поставлених цілей державного регулювання, дозволить удосконалити механізм подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку заповнення такої форми. 
Роботодавці прийматимуть активну участі у забезпеченні зайнятості, соціальних гарантій та соціального захисту безробітних осіб, у тому числі осіб з інвалідністю.
Удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) шляхом передбачення можливості подання такої інформації в електронній формі, надасть можливість скоротити витрати, зокрема: 
коштів суб’єктів господарювання у розмірі – 
218 534 181,21 гривень; 
коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, які витрачаються Державною службою зайнятості на адміністрування регулювання, – 6 562 538,24 гривень. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.  

	
Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта
	Прийняття проекту акта забезпечить повною мірою досягнення поставлених цілей та є єдиним необхідним і достатнім способом вирішення визначених проблем.
Дозволить удосконалити механізм подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) та порядку заповнення такої форми. 
Роботодавці прийматимуть активну участі у забезпеченні зайнятості, соціальних гарантій та соціального захисту безробітних осіб, у тому числі осіб з інвалідністю, покращиться державно-приватне партнерство. 
Крім того, удосконалення механізму подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) шляхом передбачення можливості подання такої інформації в електронній формі, надасть можливість скоротити витрати, зокрема: 
коштів суб’єктів господарювання у розмірі – 
218 534 181,21 гривень; 
коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, які витрачаються Державною службою зайнятості на адміністрування регулювання, – 6 562 538,24 гривень. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.	Вплив зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта не очікується.	
Альтернатива 1 
Збереження чинного регулювання 	Збереження чинного регулювання не забезпечить виконання поставлених цілей державного регулювання та позбавить роботодавців можливості подання до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій без обов’язкового відвідування Державної служби зайнятості у зв’язку з відсутність законодавчого врегулювання такого механізму, що призведе до додаткових витрат суб’єктів господарювання за чинним регуляторним актом в розмірі 
208 670 243,36 гривень. 
Також, неможливість подання роботодавцями до Державної служби зайнятості інформації про попит на робочу силу (вакансії) із застосуванням сучасних цифрових технологій,  не дає можливість скоротити витрати коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття на адміністрування регулювання у розмірі 
6 562 538,24 гривень. 
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень. 
Також, чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства. 	х	
Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії)	Відсутність державного регулювання порядку подання роботодавцями інформації про попит на робочу силу (вакансії) призведе до гальмування розвитку ринку праці, зниження трудової мобільності населення.
Може призвести до значного погіршення соціального захисту безробітних осіб,  у тому числі осіб з інвалідністю, зниження рівня зайнятості населення та підвищення рівня безробіття. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у ІІІ кварталі 2021 року становила близько 1,7 млн осіб.
За період з січня по лютий 2022 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 402,9 тис осіб, з них 362,5 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.	х	
V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Основним механізмом для розв’язання визначених проблем є прийняття проекту акта та фактична реалізація його положень.
Прийняття проекту акта забезпечить приведення у відповідність до вимог чинного законодавства положення форми № 3-ПН та Порядку її подання, удосконалить механізм порядку подання та заповнення роботодавцями такої форми. 
Для впровадження цього регуляторного акта необхідно забезпечити інформування громадськості про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення на офіційному веб-сайті Мінекономіки.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Регуляторний акт не потребує додаткових витрат із Державного бюджету України та місцевих бюджетів усіх рівнів.
Від впровадження регуляторного акта негативних результатів не очікується.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу) та не передбачає збільшення граничної чисельності працівників Державної служби зайнятості.
Питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких поширюється регулювання, складає 99,1%.
Розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва (М-Тест) наведено в додатку 2. 

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Регуляторний акт набирає чинності через один місяць з дня його офіційного опублікування. 
Строк дії регуляторного акта не обмежений у часі, що надасть можливість розв’язати проблеми та досягти цілей державного регулювання. 
Зміна строку дії регуляторного акта можлива в разі зміни правових актів, на виконання вимог яких базується проект регуляторного акту.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
1)	розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних з дією регуляторного акта – прийняття проекту регуляторного акта не впливатиме на розмір надходжень до бюджету;
2)	кількість суб’єктів господарювання, на яких поширюватиметься дія регуляторного акта – 1 973 577 (одиниць); 
3)	розмір коштів і час, що витрачатимуться суб’єктами господарювання на виконання вимог регуляторного акта – у перший рік регулювання 1 973 577  суб’єктів господарювання витратять: 
у разі подання звітності в паперовій формі – 7 499 592,6 годин часу та 
303 555 878,37 гривень (один суб’єкт господарювання витратить 3,8 годин часу та 153,81 гривень); 
у разі подання звітності в електронній формі – 2 170 934,7 годин часу та ‭‭
85 021 697,16‬ гривень (один суб’єкт господарювання витратить 1,1 годин часу та 43,08 гривень);  
4)	рівень поінформованості суб’єктів господарювання з основних положень регуляторного акта – високий, оскільки проект акта розміщено для громадського обговорення на офіційному веб-сайті Мінекономіки, за адресою: https://www.me.gov.ua, рубрика „Повідомлення про оприлюднення проектів регуляторних актів”. 
Після набрання чинності наказу Міністерства економіки України “Про затвердження  форми звітності № 3-ПН “Інформація про попит на робочу силу (вакансії)” та Порядку її подання”, його результативність визначатиметься такими показниками: 
1)	кількість роботодавців–суб’єктів господарювання (далі –роботодавці), які подали Державній службі зайнятості інформацію про попит на робочу силу (вакансії), одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості; 
2)	кількість роботодавців, які подали Державній службі зайнятості інформацію про попит на робочу силу (вакансії) в електронній формі з підтвердженням електронним підписом або печаткою, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості; 
3)	кількість вакансій, заявлених роботодавцями до Державної служби зайнятості, одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості; 
4)	кількість вакансій, заявлених роботодавцями до Державної служби зайнятості та поданих через електронні кабінети роботодавця в електронній формі з підтвердженням електронним підписом або печаткою, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості;  
5)	кількість роботодавців, якими створено електронні кабінети роботодавця на офіційному веб-сайті Державної служби зайнятості, 
одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості. 
 
IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Базове відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься до дня набрання чинності проекту регуляторного акта.
Повторне відстеження результативності регуляторного акта буде проведено через два роки з дня набрання ним чинності. Установлені кількісні та якісні значення показників результативності акта будуть порівнюватися із значеннями аналогічних показників, що встановлені під час базового відстеження.
Періодичне відстеження буде здійснено раз на три роки починаючи з дня виконання заходів з повторного відстеження. Установлені кількісні та якісні значення показників результативності акта будуть порівнюватися із значеннями аналогічних показників, що встановлені під час повторного відстеження.
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватись Міністерством економіки України шляхом аналізу динаміки показників, вказаних в розділі VIII. 
Аналіз регуляторного впливу підготовлено директоратом зайнятості та трудової міграції Міністерства економіки України.

Перший віце-прем’єр-міністр України –
Міністр економіки України					      Юлія СВИРИДЕНКО

____ ____________ 2022 р.