АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ 
до проекту наказу Міністерства економіки України, Міністерства фінансів України, Міністерства внутрішніх справ України “Про затвердження Порядку розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення”

І. Визначення проблеми
Проект наказу Міністерства економіки України, Міністерства фінансів України, Міністерства внутрішніх справ України “Про затвердження Порядку розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення” (далі – проект акта) розроблено на виконання доручення Прем’єр – міністра України Д. Шмигаля від 04.11.2022 № 29337/1/1-22 стосовно забезпечення виконання положень Закону України від 21.09.2022 № 2622-IX “Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо реформування служби зайнятості, соціального страхування на випадок безробіття, сприяння продуктивній зайнятості населення, у тому числі молоді, та впровадження нових активних програм на ринку праціˮ (далі – Закон № 2622), зокрема завдання, визначеного пунктом 2.4 Плану організації підготовки проектів актів та виконання інших завдань, необхідних для забезпечення реалізації цього Закону (зокрема абзацу п’ятого підпункту 8 пункту 3 розділу І зазначеного Закону). 
Положеннями Закону № 2622 серед іншого внесено зміни до пункту 18 частини другої статті 22 Закону України “Про зайнятість населення”, якими встановлено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, його територіальні органи відповідно до покладених на них завдань, проводять розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері зайнятості населення та трудової міграції, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері захисту державного кордону та охорони суверенних прав України в її виключній (морській) економічній зоні, та Пенсійним фондом України. 
Таке розслідування здійснюється шляхом звіряння відомостей, поданих особою під час реєстрації, та/або даних, зазначених у документах страхувальника, з базою даних центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, реєстром застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов’язкового державного соціального страхування, а також шляхом інформаційного обміну з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері захисту державного кордону та охорони суверенних прав України в її виключній (морській) економічній зоні, щодо знаходження за межами України осіб, які перебувають у статусі зареєстрованого безробітного або які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 
У разі потреби розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення здійснюється шляхом проведення виїзних планових та позапланових перевірок страхувальників. 
Наразі механізм розслідування страхових випадків визначено Порядком розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення безробітним, затверджений наказом Міністерства праці та соціальної політики України, Державної податкової адміністрації України 
від 13.02.2009 № 60/62, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 12.03.2009 за № 232/16248. 
Водночас, цей Порядок потребує перегляду його положень, оскільки він не відповідає вимогам чинного законодавства про зайнятість населення, загальнообов’язкове державне соціальне страхування на випадок безробіття та іншим нормативно-правовим актам.
За інформацією Державного центру зайнятості, за 2021 рік центрами зайнятості/філіями обласних та Київського міського центру зайнятості було проведено розслідування страхового випадку по 133 881 зареєстрованому безробітному. 
За результатами проведення розслідування:  
прийнято 9 654 рішення стосовно осіб, щодо яких проводилось розслідування; 
2 523 особам припинено реєстрацію як безробітного та виплати матеріального забезпечення на випадок безробіття; 
прийнято 1 490 рішення про відшкодування страхувальником сум переплат виплати матеріального забезпечення на випадок безробіття, що виникли з вини страхувальника. 
Також треба зазначити, що у 2021 році виплату допомоги по частковому безробіттю перераховано 284 роботодавцям, що зупинили (скоротили) виробництво, для подальшої її виплати 19,7 тис. працівникам. 
Цією державною підтримкою скористалися роботодавці, що займалися виробництвом продукції легкої та важкої промисловості, приладобудування, машин і устаткування, одягу, меблів, будівельних виробів та пластмас, харчової промисловості тощо. 
Порядком надання допомоги по частковому безробіттю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 червня 2022 року № 702, серед іншого передбачено, що роботодавець може самостійно здійснити заходи самоконтролю щодо цільового використання коштів, що перераховуються роботодавцю для виплати працівникам допомоги по частковому безробіттю, та самостійно повернути до Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття (далі – Фонд) зайво виплачені кошти.
У 2021 році повернення коштів здійснено 84 роботодавцями, зокрема з причин: 
недотримання гарантій зайнятості застрахованої особи, якій виплачено допомогу по частковому безробіттю; 
у зв’зку з тимчасовою непрацездатністю застрахованої особи або у зв’язку з перебуванням працівника у відпустці; 
у зв’язку зі смертю особи; 
встановлення факту наявності заборгованості у роботодавця по сплаті єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування протягом шести місяців, що передували місяцю зупинення (скорочення) виробництва продукції (виконання робіт, надання послуг) тощо. 
Проектом акта визначається механізм розслідування страхових випадків та обґрунтованості призначення і виплати матеріального забезпечення (далі – розслідування), зокрема:
порядок обміну відповідною інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби; 
порядок здійснення звірки/перевірки інформації (відомостей), поданих особою під час реєстрації або перереєстрації її як безробітного та протягом перебування особи в статусі зареєстрованого безробітного, на підставі якої (яких) надається статус зареєстрованого безробітного (особа перебуває в статусі зареєстрованого безробітного), призначається та виплачується матеріальне забезпечення на випадок безробіття, надаються соціальні послуги, а також відомостей, на підставі яких надається застрахованій особі допомога по частковому безробіттю;
порядок проведення перевірки у страхувальника, роботодавця або фізичної особи-підприємця, яка є застрахованою особою, у разі виявлення невідповідності (невідповідностей) інформації (даних) по особі за результатами проведення розслідування;  
складання відповідного акта за результатами проведення перевірки особи та страхувальника. 
Треба зазначити, що перевірки у страхувальника, роботодавця або фізичної особи-підприємця, яка є застрахованою особою, як правило здійснюються шляхом будь-яких засобів комунікації, у тому числі електронних, і тільки у разі потреби шляхом виїзної перевірки. 
Прийняття проекту акта дозволить удосконалити та привести у відповідність до законодавства процедуру розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення на випадок безробіття, надання застрахованій особі допомоги по частковому безробіттю. 
Крім того, реалізація нормативно-правового акта забезпечить обґрунтованість призначення і виплати матеріального забезпечення
Також треба зазначити, що в умовах, обумовлених військовою агресією Російської Федерації проти України та введення Президентом України воєнного стану в Україні відповідно до положень пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України та Закону України “Про правовий режим воєнного стану”, наразі пріоритетними напрямами є:
адаптація та відновлення економіки України в умовах воєнного стану; 
забезпечення безперебійної роботи вітчизняних підприємств; 
забезпечення роботою максимальної кількості громадян у регіонах, де немає активних бойових дій тощо. 
Прийняття проекту акта сприятиме забезпеченню обґрунтованості призначення і виплати матеріального забезпечення, зокрема цільовому використанню коштів Фонду. 
Це, в свою чергу, надасть можливість за кошти Фонду залучати більше осіб, які звертаються до Державної служби зайнятості за сприянням у працевлаштуванні, до активних програм зайнятості, що скоротить період процесу їхнього працевлаштування. 
Одночасно, суб’єкти господарювання зможуть скористатися механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, що сприятиме швидкому та якісному підбору працівників під потреби ринку праці, а також надасть можливість забезпечити роботою тих, хто її втратив. 
Проект акта розроблено з метою приведення у відповідність до законодавства процедури розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення. 
Основні групи (підгрупи), на які проблеми справляють вплив:

Групи (підгрупи) | Так | Ні
Громадяни | Так | -
Держава | Так | -
Суб’єкти господарювання, | Так | -
у тому числі суб’єкти малого підприємництва | Так | -

Врегулювання зазначених проблем щодо розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки такі питання регулюються виключно нормативно-правовим актом (пунктом 18 частини другої статті 22 Закону України “Про зайнятість населення” встановлено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері зайнятості населення та трудової міграції, його територіальні органи відповідно до покладених на них завдань проводять розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері зайнятості населення та трудової міграції, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері захисту державного кордону та охорони суверенних прав України в її виключній (морській) економічній зоні, та Пенсійним фондом України);
діючих регуляторних актів, оскільки їх редакція не відповідає вимогам чинного законодавства. Крім того, діючий регуляторний акт не дає змоги проводити розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 

ІI. Цілі державного регулювання
Цілями державного регулювання є: забезпечення реалізації державних соціальних гарантій щодо вільного обрання місця застосування праці та виду діяльності; сприяння працевлаштуванню та посилення соціального захисту безробітних осіб; зниження рівня безробіття серед таких осіб; покращення державно-приватного партнерства; удосконалення та приведення у відповідність до законодавства процедури розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення на випадок безробіття, надання застрахованій особі допомоги по частковому безробіттю. 

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1.	Визначення альтернативних способів:
Вид альтернативи | Опис альтернативи

Альтернатива 1 
Збереження чинного регулювання

Чинний на сьогодні порядок проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення перешкоджає можливості здійснення такого розслідування шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби. 
Крім того, наразі немає підстав для здійснення такого розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 
Також, існують ризики нецільового використання коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття (далі – Фонд). 
Також, чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства. 
Залишення існуючої редакції нормативно-правового акта не розв’язує проблеми, що виникли.

Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання (порядку проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення)

Реалізація зазначеної альтернативи є неприйнятною, оскільки призведе до порушення законодавства України в сфері праці та зайнятості населення, негативно вплине на розвиток ринку праці, інших соціально-економічних процесів, знизить рівень зайнятості населення та підвищить рівень безробіття. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у 2021 року становила близько 1,7 млн осіб.
За період з січня по травень 2023 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 
321,3 тис осіб, з них 197,1 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень. 
Крім того, суб’єкти господарювання втратять можливість скористатися механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 гривень.

Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта

Найефективнішою є альтернатива 3. 
Прийняття проекту акта є обґрунтованим та ефективним способом досягнення цілей, оскільки забезпечить визначення механізму проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби.
Крім того, відповідно до вимог чинного законодавства будуть наявні підстави здійснювати розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 
Також, удосконалення механізму проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення надасть можливість здійснювати цільове використання коштів Фонду, що в свою чергу надасть можливість суб’єктам господарювання за збережені кошти скористатися механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 гривень. 
Залишення існуючої редакції нормативно-правового акта не розв’язує проблеми, що виникли. 
Також, чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства. 
Натомість, запропонований спосіб враховує принципи регуляторної політики, а також є найбільш оптимальним, оскільки буде досягнуто цілі державного регулювання. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.

2.	Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей 
Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1 Збереження чинного регулювання

Відсутні

Неможливість здійснювати розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби
Крім того, наразі немає підстав для здійснення такого розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 
Також, залишення чинного регуляторного акта призведе до нецільового використання коштів Фонду. 
Також, чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства.

Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання (порядку проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення)

Скорочення витрат Державної служби зайнятості за рік на адміністрування регулювання в рамках фінансування Державної служби зайнятості складе ‭5 481 913,67 гривень.

Витрати, пов’язані із гальмуванням розвитку ринку праці, зниженням рівня зайнятості населення та підвищенням рівня безробіття, забезпечення соціального захисту безробітних осіб. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення 
(за методологією МОП) у віці 
15-70 років у 2021 року становила близько 1,7 млн осіб. 
За період з січня по травень 2023 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 
321,3 тис осіб, з них 197,1 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
За умови відсутності регулювання суб’єкти господарювання втратять можливість скористатися механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 гривень.

Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта

Виконання вимог Закону України “Про зайнятість населення”. 
Прийняття проекту акта дозволить: 
забезпечити проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби; 
здійснювати цільове використання коштів Фонду. 
 Удосконалення механізму проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення надасть можливість попередити зайве витрачання коштів Фонду на суму  біля 2 523 000 гривень.  
Крім того, відповідно до вимог чинного законодавства будуть наявні підстави для  здійснення розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного.

Прогнозні витрати Державної служби зайнятості за рік на адміністрування регулювання в рамках фінансування Державної служби зайнятості, складуть 5 481 913,67 гривень.

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1 Збереження чинного регулювання

Відсутні

Неможливість здійснювати розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби
Зниження трудової мобільності населення. 
Зниження рівня зайнятості осіб працездатного віку. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у 2021 року становила близько 1,7 млн осіб. 
За період з січня по травень 2023 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 321,3 тис осіб, з них 197,1 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
Зниження доходів безробітних осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.
Погіршення рівня життя безробітних осіб.

Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання (порядку проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення)

Відсутні

За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у 
2021 року становила близько 
1,7 млн осіб.  
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість. 
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.
Погіршення рівня життя безробітних осіб.

Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта

Працевлаштування та посилення соціального захисту безробітних осіб; зниження рівня безробіття серед таких осіб, у тому числі осіб з інвалідністю. 
Підвищення доходів працевлаштованих осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.
Зростання рівня життя працевлаштованих осіб.

Зниження доходів безробітних осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.
Погіршення рівня життя безробітних осіб.

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Показник | Великі | Середні | Малі | Мікро | Разом
Кількість суб’єктів господарювання у 2021 році*, що підпадають під дію регулювання одиниць** | 610 | 17 811 | 56 969 | 1 880 858 | 1 956 248
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків | 0,03% | 0,91% | 2,91% | 96,15% | 100%
*Дані взяті за 2021 рік, оскільки Державна служба статистики України поінформувала, що у період дії воєнного стану або стану війни, а також протягом трьох місяців після його завершення, органи державної статистики призупинили оприлюднення статистичної інформації, за винятком індексу споживчих цін (ІСЦ), експорту-імпорту товарів, попередньої оцінки ВВП, окремої інформації за періоди 2022–2023 років, а також за 2021 рік і попередні періоди.
** за даними Державної служби статистики України (станом на 04.07.2023)

Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1 Збереження чинного регулювання

Відсутні

Неможливість проведення перевірки шляхом електронної комунікації. 
За умови збереження чинного регулювання додаткові витрати суб’єктів господарювання будуть становити 132 991,90 грн за рахунок проведення виїзних перевірок. 
Неможливість скористатися механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 гривень.

Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання (порядку проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення)

За відсутності державного регулювання порядку розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення загальна економія коштів суб’єктів господарювання становить – 
1 105 817,97 гривень.

Гальмування розвитку ринку праці, тривалий процес добору персоналу.

Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта

Прийняття проекту акта дозволить: 
проводити перевірки шляхом електронної комунікації;  
скористатися суб’єктам господарювання механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 грн;  
примати активну участь роботодавців у забезпеченні зайнятості, соціальних гарантій та соціального захисту безробітних осіб, у тому числі осіб з інвалідністю. 
Крім того, удосконалення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення дозволить скоротити суб’єктам господарювання витрати коштів у розмірі 132 991,90 грн за рахунок відсутності проведення виїзних перевірок.

Прогнозні фінансові витрати одного суб’єкта господарювання за  рік складатимуть: 
у разі проведення перевірки шляхом електронної комунікації –8,10 грн; 
 у разі проведення виїзної перевірки ‒ 32,37 гривень. 
Витрати всіх суб’єктів господарювання за рік прогнозуються у розмірі: 
1 077 300 грн (у разі проведення перевірки шляхом електронної комунікації);
28 517,97 грн (у разі проведення виїзної перевірки).
Загальні витрати за  рік будуть становити 
1 105 817,97 гривень.

Сумарні витрати за альтернативами | Сума витрат, гривень

Альтернатива 1 
Сумарні витрати для суб’єктів великого і середнього підприємництва, гривень

–

Сумарні витрати для малого і мікропідприємства, гривень | –

Альтернатива 2 
Сумарні витрати для суб’єктів великого і середнього підприємництва, гривень

–

Сумарні витрати для малого і мікропідприємства, гривень | –

Альтернатива 3 
Сумарні витрати для суб’єктів великого і середнього підприємництва, гривень*

Витрати, пов’язані з проведенням перевірки шляхом електронної комунікації: 
8,10 х 10 000 = 
81 000 грн
Витрати, пов’язані з проведенням виїзної перевірки: 32,37 x 400 = 
12 948 грн. ‬
Загальні витрати становлять 
93 948 гривень.

Сумарні витрати для суб’єктів малого і мікропідприємства, гривень**

Витрати, пов’язані з проведенням перевірки шляхом електронної комунікації: 
8,10 х 123 000 = 
996 300 грн
Витрати, пов’язані з проведенням виїзної перевірки: 
32,37 x 481 =  
15 569,97 грн. ‬
Загальні витрати становлять 
1 011 869,97 гривень.

*Розрахунок сумарних витрат для суб’єктів великого і середнього підприємництва наведено в додатку 1. 
**Розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва наведено в додатку 2.

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми) | Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки) | Коментарі щодо присвоєння відповідного бала

Альтернатива 1 
Збереження чинного регулювання

2

Чинний на сьогодні порядок проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення перешкоджає можливості здійснення такого розслідування шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби. 
Крім того, наразі немає підстав для здійснення такого розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 
Неможливість проведення перевірки суб’єкта господарювання шляхом електронної комунікації. 
Також, існують ризики нецільового використання коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття (далі – Фонд). 
Також, чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства. 
Залишення існуючої редакції нормативно-правового акта не розв’язує проблеми, що виникли.

Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання (порядку проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення)

1

Реалізація зазначеної альтернативи є неприйнятною, оскільки призведе до порушення законодавства України в сфері праці та зайнятості населення, негативно вплине на розвиток ринку праці, інших соціально-економічних процесів, знизить рівень зайнятості населення та підвищить рівень безробіття. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років 
у 2021 року становила близько 1,7 млн осіб.
За період з січня по травень 2023 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 321,3 тис осіб, з них 197,1 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
 Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень. 
Крім того, за умови відсутності регулювання суб’єкти господарювання втратять можливість скористатися механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 гривень.

Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта

4

Прийняття проекту акта є обґрунтованим та ефективним способом досягнення цілей, оскільки забезпечить визначення механізму проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби.
Крім того, відповідно до вимог чинного законодавства будуть наявні підстави здійснювати розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 
Також, удосконалення механізму проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення надасть можливість здійснювати цільове використання коштів Фонду, що в свою чергу надасть можливість суб’єктам господарювання за збережені кошти скористатися механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 гривень. 
Крім того, удосконалення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення дозволить скоротити суб’єктам господарювання витрати коштів у розмірі 132 991,90 грн за рахунок відсутності проведення виїзних перевірок.
Залишення існуючої редакції нормативно-правового акта не розв’язує проблеми, що виникли. 
Також, чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства. 
Натомість, цей спосіб враховує принципи регуляторної політики, а також є найбільш оптимальним, оскільки буде досягнуто цілі державного регулювання. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.

Рейтинг результативності | Вигоди (підсумок) | Витрати (підсумок) | Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу

Альтернатива 1 
Збереження чинного регулювання

Відсутні

Неможливість здійснювати розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби
Неможливість проведення перевірки шляхом електронної комунікації. 
За умови збереження чинного регулювання додаткові витрати суб’єктів господарювання будуть становити 132 991,90 грн за рахунок проведення виїзних перевірок. 
Наразі немає підстав для здійснення розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 
Також, залишення чинного регуляторного акта призведе до нецільового використання коштів Фонду. 
Погіршення рівня життя безробітних осіб.

Альтернатива 1 не є оптимальною, оскільки її реалізація не забезпечить виконання поставлених цілей державного регулювання та позбавить суб’єктів господарювання можливості скоротити витрати коштів у розмірі 132 991,90 грн за рахунок відсутності проведення виїзних перевірок.

Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання (порядку проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення)

За відсутності державного регулювання порядку розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення загальна економія коштів суб’єктів господарювання становить – 
1 105 817,97 гривень. Скорочення витрат Державної служби зайнятості за рік на адміністрування регулювання в рамках фінансування Державної служби зайнятості складе 5 481 913,67 гривень.

Найбільш витратний  (для держави, громадян та суб’єктів господарювання). 
Витрати, пов’язані із, зниженням рівня зайнятості населення та підвищенням рівня безробіття, забезпеченням соціального захисту безробітних осіб, тривалого процесу добору персоналу. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у кварталі 2021 року становила близько 
1,7 млн осіб.
За період з січня по травень 2023 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 
321,3 тис осіб, з них 197,1 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень. 
Крім того, за умови відсутності регулювання суб’єкти господарювання втратять можливість скористатися механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 гривень.

Альтернатива 2 є найгіршою з альтернатив, оскільки її реалізація обумовить відсутність державного регулювання порядку розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення, що призведе до гальмування розвитку ринку праці, виникнення негативних явищ у соціально-економічній сфері, а також до нецільового використання коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у 2021 року становила близько 
1,7 млн осіб.
За період з січня по травень 2023 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 
321,3 тис осіб, з них 197,1 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
  Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.

Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта

Найбільш вигідний.
Прийняття проекту акта дозволить: 
здійснювати розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби.
здійснювати цільове використання коштів Фонду;
проводити перевірки шляхом електронної комунікації;  
скористатися суб’єктам господарювання механізмами державної підтримки у виді надання компенсації(ій) за працевлаштування осіб, передбачених Законом України “Про зайнятість населення”, що фінансуються за кошти Фонду, на суму біля 2 523 000 грн;  
приймати активну участь роботодавців у забезпеченні зайнятості, соціальних гарантій та соціального захисту безробітних осіб, у тому числі осіб з інвалідністю. 
Крім того, удосконалення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення дозволить скоротити суб’єктам господарювання витрати коштів у розмірі 132 991,90 грн за рахунок відсутності проведення виїзних перевірок. Сприяння працевлаштуванню та забезпечення посилення соціального захисту безробітних осіб; зниження рівня безробіття серед таких осіб, підвищення доходів працевлаштованих осіб, зростання рівня життя працевлаштованих осіб. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.

У разі прийняття проекту акта прогнозуються витрати (на рік): 
для Державної служби зайнятості складуть 5 481 913,67 гривень. 
для суб’єктів господарювання: 
1 077 300 грн (у разі проведення перевірки шляхом електронної комунікації);
28 517,97 грн (у разі проведення виїзної перевірки).
Загальні витрати суб’єктів господарювання за  рік будуть становити 
1 105 817,97 гривень.

Альтернатива 3 є найоптимальнішою з запропонованих альтернатив, оскільки її реалізація надасть змогу сприяти досягненню поставлених цілей державного регулювання, дозволить удосконалити механізм розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення. 
Роботодавці прийматимуть активну участі у забезпеченні зайнятості, соціальних гарантій та соціального захисту безробітних осіб.
Удосконалення механізму розслідування, надасть можливість скоротити витрати, зокрема: 
коштів суб’єктів господарювання у розмірі – 
132 991,90 грн за рахунок відсутності проведення виїзних перевірок; 
коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, які витрачаються не за цільовим призначенням – 2 523 000  гривень. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень.

Рейтинг | Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи | Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта

Альтернатива 3 
Прийняття запропонованого проекту акта

Прийняття проекту акта забезпечить повною мірою досягнення поставлених цілей та є єдиним необхідним і достатнім способом вирішення визначених проблем.
Дозволить удосконалити механізм розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення. 
Роботодавці прийматимуть активну участі у забезпеченні зайнятості, соціальних гарантій та соціального захисту безробітних осіб, у тому числі осіб з інвалідністю, покращиться державно-приватне партнерство. 
Удосконалення механізму розслідування, надасть можливість скоротити витрати, зокрема: 
коштів суб’єктів господарювання у розмірі – 132 991,90 грн за рахунок відсутності проведення виїзних перевірок. гривень; 
коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття, які витрачаються не за цільовим призначенням – 
2 523 000  гривень. 
Також, прийняття проекту акта дозволить підвищити рівень доходів працевлаштованих осіб та поліпшити рівень життя таких осіб, оскільки заробітна плата є вищою, ніж допомога по безробіттю. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 3 800,00 гривень.

Вплив зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта не очікується.

Альтернатива 1 
Збереження чинного регулювання

Збереження чинного регулювання не забезпечить виконання поставлених цілей державного регулювання та не дасть можливість:
здійснювати розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення шляхом обміну інформацією між Державним центром зайнятості, Мінфіном, Мін’юстом, ДПС, ПФУ та Адміністрацією Держприкордонслужби;
проводити перевірки шляхом електронної комунікації. 
Немає підстав для здійснення такого розслідування щодо знаходження за межами України осіб, які бажають отримати статус зареєстрованого безробітного. 
Також, залишення чинного регуляторного акта призведе до нецільового використання коштів Фонду. 
Погіршення рівня життя безробітних осіб. 
Також, чинна редакція нормативно-правового акта не відповідає вимогам чинного законодавства.

х

Альтернатива 2 
Відсутність державного регулювання (порядку проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення)

Відсутність державного регулювання порядку розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення призведе до гальмування розвитку ринку праці, зниження трудової мобільності населення.
Може призвести до значного погіршення соціального захисту безробітних осіб,  зниження рівня зайнятості населення та підвищення рівня безробіття. 
За даними Державної служби статистики України кількість безробітного населення (за методологією МОП) у віці 15-70 років у 2021 року становила близько 1,7 млн осіб.
За період з січня по травень 2023 року статус зареєстрованого безробітного в Державній службі зайнятості мали майже 
321,3 тис осіб, з них 197,1 тис осіб отримували допомогу по безробіттю. 
 Під час тривалого безробіття особа втрачає кваліфікацію, необхідні навички; знижується трудова активність, рівень життя безробітних осіб та посилюється соціальна напруженість.
Крім того, знижується рівень доходів безробітних осіб та погіршується рівень життя таких осіб, оскільки допомога по безробіттю є нижчою, ніж заробітна плата. У січні 2022 року середній розмір заробітної плати по Україні становив 
14 577,33 грн, середній розмір допомоги по безробіттю – 
3 800,00 гривень. 
Також відсутність механізму розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення призведе до нецільового використання коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування України на випадок безробіття.

х

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Основним механізмом для розв’язання визначених проблем є прийняття проекту акта та фактична реалізація його положень.
Прийняття проекту акта забезпечить приведення у відповідність до вимог чинного законодавства положення порядку проведення розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення та удосконалить цей механізм. 
Для впровадження цього регуляторного акта необхідно забезпечити інформування громадськості про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення на офіційному вебсайті Мінекономіки.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Регуляторний акт не потребує додаткових витрат із Державного бюджету України та місцевих бюджетів усіх рівнів.
Від впровадження регуляторного акта негативних результатів не очікується.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу) та не передбачає збільшення граничної чисельності працівників Державної служби зайнятості.
Питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких поширюється регулювання, складає 96,15%.
Розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва (М-Тест) наведено в додатку 2. 

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Регуляторний акт набирає чинності з дня його офіційного опублікування. 
Строк дії регуляторного акта не обмежений у часі, що надасть можливість розв’язати проблеми та досягти цілей державного регулювання. 
Зміна строку дії регуляторного акта можлива в разі зміни правових актів, на виконання вимог яких базується проект регуляторного акту.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
1)	розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних з дією регуляторного акта – прийняття проекту регуляторного акта не впливатиме на розмір надходжень до бюджету;
2)	кількість суб’єктів господарювання, на яких поширюватиметься дія регуляторного акта – 133 881 (одиниць). 
За інформацією Державного центру зайнятості, за 2021 рік центрами зайнятості/філіями обласних та Київського міського центру зайнятості було проведено розслідування страхового випадку по 133 881 зареєстрованому безробітному; 
3)	розмір коштів і час, що витрачатимуться суб’єктами господарювання на виконання вимог регуляторного акта – у перший рік регулювання 133 881  суб’єктів господарювання витратять: 
у разі проведення перевірки шляхом електронної комунікації у 
133 000 суб’єкта господарювання – 26 600 годин часу та 1 077 300,00 гривень (один суб’єкт господарювання витратить 0,2 годин часу та 8,10 гривень); 
у разі проведення виїзної перевірки у 881 суб’єкта господарювання –  704,8 годин часу та 28 517,97 гривень (один суб’єкт господарювання витратить 0,8 годин часу та 32,37 гривень).  
Розмір коштів і час, що витрачатимуться усіма суб’єктами господарювання у перший рік регулювання – 27 304,8 годин часу та 
1 105 817,97 гривень. 
4)	рівень поінформованості суб’єктів господарювання з основних положень регуляторного акта – високий, оскільки проект акта розміщено для громадського обговорення на офіційному веб-сайті Мінекономіки, за адресою: https://www.me.gov.ua, рубрика „Повідомлення про оприлюднення проектів регуляторних актів”. 
Після набрання чинності наказу Міністерства економіки України, Міністерства фінансів України, Міністерства внутрішніх справ України “Про затвердження Порядку розслідування страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення”, його результативність визначатиметься такими показниками: 
1)	кількість проведених розслідувань страхових випадків та обґрунтованості виплати матеріального забезпечення, одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості; 
2)	кількість прийнятих рішень стосовно осіб, щодо яких проводилось розслідування за результатами проведення розслідування, одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості; 
3)	кількість осіб, яким припинено реєстрацію як зареєстрованого безробітного та виплати матеріального забезпечення на випадок безробіття за результатами проведення розслідування, одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості; 
4)	 кількість прийнятих рішень про відшкодування страхувальником сум переплат виплати матеріального забезпечення на випадок безробіття, що виникли з вини страхувальника, за результатами проведення розслідування, одиниць ‒ показник буде наведено під час здійснення відстеження результативності регуляторного акта, шляхом проведення аналізу даних, наданих Державною службою зайнятості. 

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Базове відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься до дня набрання чинності проекту регуляторного акта.
Повторне відстеження результативності регуляторного акта буде проведено через рік з дня набрання чинності наказу, але не пізніше двох років. Установлені кількісні та якісні значення показників результативності акта будуть порівнюватися із значеннями аналогічних показників, що встановлені під час базового відстеження.
Періодичне відстеження буде здійснено раз на три роки починаючи з дня виконання заходів з повторного відстеження. Установлені кількісні та якісні значення показників результативності акта будуть порівнюватися із значеннями аналогічних показників, що встановлені під час повторного відстеження.
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватись Міністерством економіки України шляхом аналізу динаміки показників, вказаних в розділі VIII. 
Аналіз регуляторного впливу підготовлено департаментом праці та зайнятості Міністерства економіки України.

Перший віце-прем’єр-міністр України –
Міністр економіки України					      Юлія СВИРИДЕНКО

____ ____________ 2023 р.