ЗАТВЕРДЖЕНО

Наказ Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 
_____________ № ________

ІНСТРУКЦІЯ 
з виявлення, локалізації та ліквідації картопляних цистоутворюючих нематод

I.	Загальні положення

1.	Ця Інструкція визначає комплекс фітосанітарних заходів, який включає виявлення, локалізацію та ліквідацію золотистої картопляної нематоди (Globodera rostochiensis) та блідої картопляної нематоди (Globodera pallida) (далі – картопляні цистоутворюючі нематоди).

2.	Дія цієї Інструкції поширюється на юридичних та фізичних осіб, діяльність яких пов’язана з вирощуванням, зберіганням, транспортуванням, реалізацією, переробкою та знищенням картоплі, а також є обов’язковою для державних фітосанітарних інспекторів, інших посадових осіб органів виконавчої влади та місцевого самоврядування. 

II.	Визначення термінів

1.	У цій Інструкції терміни вживаються в такому значенні:
вегетаційний період – період року, в якому рослини активно ростуть в даній зоні, місці виробництва або ділянці виробництва;
вогнище зараження – об’єкт, на якому виявлено картопляні цистоутворюючі нематоди. За виявлення картопляних цистоутворюючих нематод у полі вогнищем зараження вважається площа усього поля, на присадибних ділянках – площа усієї присадибної ділянки, у сховищах – усе сховище;
глободероз – хвороба картоплі, яку викликають картопляні цистоутворюючі нематоди;
ідентифікація – розпізнавання шкідливого організму за наперед заданими критеріями шляхом ототожнення, прирівнювання, уподібнення;
картопляні цистоутворюючі нематоди – карантинні організми картоплі, до яких належать: золотиста картопляна нематода (Globodera rostochiensis, далі – G. rostochiensis) і бліда картопляна нематода (Globodera pallida, далі – G. pallida);
рослина-господар – рослина, в якій проходить життєвий цикл картопляних цистоутворюючих нематод, та яка здатна їх переносити (картопля, перець, томат, баклажан, дикорослі рослини родини пасльонових (Solanaceae);
рослина-неживитель – будь-яка рослина, яка не уражується картопляними цистоутворюючими нематодами.

2.	Інші терміни у цій Інструкції вживаються у значеннях, наведених у законах України "Про карантин рослин" (далі – Закон), "Про насіння і садивний матеріал" та Порядку проведення інспектування, огляду, фітосанітарної експертизи (аналізів), повторної фітосанітарної (арбітражної) експертизи (аналізів), нагляду, обстеження, моніторингу, знезараження об’єктів регулювання, оформлення сертифікатів, передбачених Законом України "Про карантин рослин", контролю за проведенням огляду в частині відбору зразків та вибіркового контролю за проведенням фітосанітарної експертизи (аналізів), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 листопада 2019 року № 1177 (далі – Порядок), Методичних вимогах у сфері насінництва щодо збереження сортових та посівних якостей насіннєвої картоплі, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 12 липня 2019 року № 384, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 29 липня 2019 року за № 829/33800. 

III.	Морфологія та біологія картопляних цистоутворюючих нематод

1.	Морфологічні та морфометричні характеристики картопляних цистоутворюючих нематод.
Відповідно до стандарту Європейської та Середземноморської організації захисту рослин (ЄОЗР) "Діагностичні протоколи для регульованих шкідливих організмів. PM 7/40 (4) Globodera rostochiensis та Globodera pallida" ідентифікацію цист та інших стадій картопляних цистоутворюючих нематод здійснюють з використанням морфологічних і морфометричних методів. 
Для картопляних цистоутворюючих нематод притаманний чітко виражений статевий диморфізм. Самка нерухома, майже округлої (іноді грушоподібної) форми з витягнутим головним кінцем (шия), довжина якого у G. rostochiensis дещо менша, ніж у G. pallida. 
На задньому кінці тіла дорослої самки розміщені вульва і анус. Між ними утворюється характерний малюнок із кутикулярних борозен, кількість яких становить від 6 до 20. Ця ділянка тіла називається анально-вульварною або перинеальною частиною та використовується для ідентифікації видової приналежності картопляних цистоутворюючих нематод. 
Для ідентифікації виду також може використовуватися колір самиць на відповідній стадії розвитку: самиця, що змінює колір упродовж дозрівання від білого до жовтого, а потім перетворюється у коричневі цисти – це G. rostochiensis, якщо самиця змінює колір із білого безпосередньо на коричневий –
це G. pallida. 

2.	Біологічні особливості картопляних цистоутворюючих нематод.
Картопляні цистоутворюючі нематоди поширені в багатьох країнах світу, є небезпечними паразитами картоплі та викликають глободероз. Цисти картопляних цистоутворюючих нематод містять яйця і личинки та зимують у ґрунті. Цисти золотистої картопляної нематоди кулястої форми, їх розмір становить 0,5–0,8 мм. Циста містить в середньому 200–300 яєць або личинок, іноді понад 600. Розвиток першої личинкової стадії відбувається у яйці.
Весною, за сприятливих погодних умов та під впливом стимулюючої дії коренів рослини-господаря, з яйця відроджується інвазійна личинка другого віку, яка виходить із цисти та заселяє корені рослин. Личинки живляться, ще двічі линяють і перетворюються на дорослих особин. Дозріваючи, самки спочатку округлюються, а потім роздуваються під тиском яєць. Самки проривають епідерміс кореня і з’являються на зовні, при цьому переднім кінцем залишаються прикріпленими до нього. Червоподібні самці мігрують у ґрунт, запліднюють самок і гинуть.
У кінці вегетативного сезону самка також відмирає і набуває темно-бурого кольору. Так утворюється циста, наповнена яйцями, життєздатність яких може зберігатись упродовж багатьох років. Тривалість розвитку однієї генерації триває 40–65 днів залежно від температури та вологості ґрунту й термінів саджання картоплі. 
Основною рослиною-живителем картопляних цистоутворюючих нематод є картопля. Також ними уражуються перець, томат, баклажан, дикорослі рослини родини пасльонових (Solanaceae).
На час збирання картоплі дозрілі цисти легко струшуються з коренів і знаходяться в орному шарі ґрунту. Зберігаються картопляні цистоутворюючі нематоди у стадії цисти, яка може до року знаходитись в стані діапаузи, максимально – протягом десяти-п’ятнадцяти років. Протягом життєвого циклу картопляні цистоутворюючі нематоди самостійно можуть переміщатися в ґрунті на 30–50 см.
У результаті вивчення популяцій картопляних цистоутворюючих нематод у різних країнах виявлено п’ять патотипів G. rostochiensis (Ro1, Ro2, Ro3, Ro4, Ro5) і три патотипи G. pallida (Рa1, Рa2, Рa3), які розрізняються здатністю розвиватися і давати життєздатне потомство на певних рослинах-господарях.
Шляхами поширення картопляних цистоутворюючих нематод є: 

1)	заражені бульби картоплі;

2)	заражений ґрунт; 

3)	будь-які рослини та садивний матеріал, вирощені у вогнищі зараження, та які містять частинки зараженого ґрунту, а саме:
рослини-господарі з корінням: перець, томат, баклажан;
рослини з корінням: часник, цибуля порей, буряк, капуста, полуниця, спаржа лікарська, морква, петрушка, селера коренева тощо;
цибулини та кореневища: цибуля-шалот, цибуля ріпчаста, жоржина, гладіолус, гіацинт, ірис, лілея, нарцис, тюльпан тощо. 
Крім того картопляні цистоутворюючі нематоди можуть поширюватися через сільськогосподарську техніку та ґрунтообробне знаряддя, інвентар, тару та взуття, неочищені від зараженого ґрунту, рослинні рештки, а також за допомогою тварин, птахів, води та вітру. 

IV.	Виявлення картопляних цистоутворюючих нематод

1.	Виявлення картопляних цистоутворюючих нематод здійснюється шляхом проведення інспектування, огляду, у тому числі відбору зразків, фітосанітарної експертизи (аналізів), обстеження та/або моніторингу відповідно до законодавства України.

2.	Симптоми ураження картоплі картопляними цистоутворюючими нематодами наведено в додатку 1 до цієї Інструкції.
За сильного ураження картоплі загальними ознаками є передчасне пожовтіння рослин, відставання у рості, в’янення та відмирання листя. При цьому на полях можна спостерігати плями у насадженнях різної форми у вигляді невеликих осередків (мал. 1 додатка 1 до цієї Інструкції). Посвітління зеленого пігменту рослин відбувається з нижніх листків, потім поширюється на верхні та охоплює весь кущ. Відразу після сходів рослина починає втрачати листя, у більшості випадків не цвіте. Хворі на глободероз кущі мають одне–три стебла, формують малу кількість дрібних бульб або взагалі їх не утворюють, рослини передчасно відмирають. Коренева система стає мичкуватою з безліччю дрібних бічних корінців і набуває "бородатого" вигляду. Заражена рослина легко висмикується з ґрунту. Паразитування картопляних цистоутворюючих нематод викликає порушення живлення й водозабезпечення рослин і значно уповільнює ріст рослин картоплі.
Як правило зовнішні ознаки ураження рослини з’являються за наявності в ґрунті у вогнищах зараження не менше 5 000 личинок на 100 куб. см ґрунту. Розвиток картопляних цистоутворюючих нематод відбувається на коренях рослини-господаря, на яких за високого рівня ураження неозброєним оком можна побачити численні цисти нематод у вигляді маленьких білих, жовтих або коричневих "шпилькових голівок" (мал. 2, 3 додатка 1 до цієї Інструкції). 
Вогнищем картопляних цистоутворюючих нематод вважається для:
присадибних земельних ділянок – вся земельна ділянка, на якій виявлені картопляні цистоутворюючі нематоди;
для виробничих потужностей та земельних ділянок (полів) осіб – безпосередньо заражена площа разом із прилеглою п’ятиметровою захисною смугою.

3.	Для візуального виявлення цист та молодих самиць картопляних цистоутворюючих нематод на корінні картоплі, рослину слід викопати та відібрати зразок ґрунту для фітосанітарної експертизи (аналізу). 
Виявлення картопляних цистоутворюючих нематод шляхом огляду викопаних рослин проводять у короткий проміжок часу, оскільки самиці дозрівають у цистах, відпадають від кореня, і тому можуть легко загубитись під час викопування рослини. Найкращим способом виявлення картопляних нематод є фітосанітарна експертиза (аналізи) зразків ґрунту. 
Рівень зараження ґрунту картопляними цистоутворюючими нематодами залежить від стійкості сортів картоплі (додаток 5 до цієї Інструкції), яка вирощується на земельній ділянці (полі).

4.	Обстеження та/або моніторинг щодо виявлення картопляних цистоутворюючих нематод проводяться з такою періодичністю: 
два рази на рік – в карантинних зонах, пунктах карантину рослин та прилеглої до них території (трикілометрової зони), місцях виробництва або виробничих ділянках, вільних від картопляних цистоутворюючих нематод;
щороку – на територіях інтродукційно-карантинних розсадників, ботанічних садів, науково-дослідних установ, виробничих потужностей суб’єктів насінництва та розсадництва з вирощування насіннєвої картоплі та рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції, та в місцях зберігання насіннєвої картоплі, на територіях регульованих зон;
один раз на два роки – у місцях виробництва продовольчої картоплі та картоплі для переробки, а також на землях, де не виявлено картопляних цистоутворюючих нематод, та на прилеглих до них територіях.

5.	Обстеження та/або моніторинг із метою виявлення картопляних цистоутворюючих нематод проводиться на полях, призначених для вирощування насіннєвої картоплі, або в місяцях вирощування та тривалої вегетації рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції.

6.	Під час обстеження та/або моніторингу земельних ділянок (полів), на яких вирощується картопля, з метою виявлення картопляних цистоутворюючих нематод проводиться:
відбір зразків ґрунту методом відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод відповідно до додатка 4 до цієї Інструкції, та їх фітосанітарної експертизи (аналізу); 
візуальна перевірка насаджень картоплі й рослин-господарів у період вегетації з відбором зразків рослин і ґрунту шляхом застосування методів відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод відповідно до додатка 4 до цієї Інструкції.

7.	Обстеження та/або моніторинг земельних ділянок (полів) щодо виявлення картопляних цистоутворюючих нематод, на яких плануються садіння насіннєвої картоплі або рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до пункту 1 додатка 2 до цієї Інструкції, передбачає відбір зразків ґрунту шляхом застосування методів відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод відповідно до пункту 1 додатка 4 до цієї Інструкції.

8.	Обстеження та/або моніторинг земельних ділянок (полів) щодо виявлення картопляних цистоутворюючих нематод, на яких вирощуються або вегетують декілька років рослини, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до пункту 2 додатка 2 до цієї Інструкції, передбачає відбір зразків ґрунту шляхом застосування методів відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод відповідно до пункту 1 додатка 4 до цієї Інструкції. 
Обстеження та/або моніторинг таких земельних ділянок (полів) не проводиться у випадку одночасного встановлення відсутності:
картопляних цистоутворюючих нематод протягом останніх дванадцяти років; 
вирощування на такому полі протягом останніх дванадцяти років картоплі чи рослин-господарів. 

9.	Обстеження та/або моніторинг земельних ділянок (полів), де планується вирощувати продовольчу картоплю, проводяться щонайменше на 0,5 відсотків від площі земельної ділянки (поля) зі здійсненням відбору зразків ґрунту шляхом застосування методів відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод відповідно до пункту 2 додатка 4 до цієї Інструкції.

10.	На присадибних земельних ділянках відбір зразків ґрунту здійснюється шляхом застосування методів відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод відповідно до пункту 8 додатка 4 до цієї Інструкції.

11.	Обстеження та/або моніторинг земельних ділянок (полів) і відбір зразків ґрунту проводиться між збиранням останньої культури на полі та садінням картоплі або рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції, за винятком періоду замерзання ґрунту. 
Виїмки ґрунту відбирають за однією зі схем маршруту під час візуальної перевірки насаджень картоплі для виявлення симптомів ураження рослин картопляними цистоутворюючими нематодами відповідно до додатка 3 до цієї Інструкції, які об’єднують в один або декілька середніх зразків, обсяг яких змінюється залежно від культури та її призначення шляхом застосування методів відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод відповідно до додатка 4 до цієї Інструкції.
Виїмки ґрунту для фітосанітарної експертизи (аналізу) здійснюють за допомогою ґрунтового бура (щупа) або ботанічного ґрунтового совка. Під час переходу з однієї земельної ділянки (поля) на іншу інвентар для відбору ґрунту та взуття ретельно очищують від налиплого ґрунту. 

12.	Обстеження та/або моніторинг насаджень картоплі та рослин-господарів у вегетаційний період проводять починаючи з фази цвітіння і пізніше. 
Під час відбору зразків державний фітосанітарний інспектор звертає увагу на уражені рослини, які за сильного ступеня ураження картопляними цистоутворюючими нематодами мають симптоми хвороби відповідно до опису, наведеного у цьому розділі цієї Інструкції.

13.	Від партій картоплі, які транспортуються або зберігаються насипом, або від упакованих бульб, беруть виїмки бульб і ґрунту та формують середній зразок відповідно до вимог міжнародних та/або національних стандартів із урахуванням вимог законодавства України. 

14.	Відбір зразків ґрунту та бульб від партій картоплі здійснюється:
у господарствах, які вирощують насіннєву картоплю – від кожної партії, сорту, класу насіння, поля. У випадку, якщо один сорт та клас насіння був вирощений на декількох полях, зразок відбирають із кожного поля. Якщо один сорт та клас вирощені на різних полях, але зберігається разом, відбирають один зразок. У разі відбору зразка від партій насіннєвої картоплі, відбір здійснюється від кожного сорту, класу, партії;
у господарствах, які вирощують картоплю для продовольчих потреб і на переробку – від кожної партії, сорту, поля. Якщо один і той же сорт має різне походження, або вирощений на окремих полях і зберігається окремо, відбирають окремий зразок від кожного сорту, місця зберігання, поля. Якщо картопля вирощена на різних полях і зберігається разом, відбирають один зразок.

15.	Після проведення обстеження та/або моніторингу однієї або декількох земельних ділянок (полів), на яких вирощується картопля, складається документ відповідно до пункту 83 Порядку.

V.	Фітосанітарна експертиза (аналізи) картопляних цистоутворюючих нематод

1.	Фітогельмінтологічну експертизу зразків ґрунту та рослин, відібраних під час обстеження та/або моніторингу земельних ділянок (полів) та партій картоплі для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод, проводять відповідно до вимог ДСТУ 7406:2013 "Карантин рослин. Методи фітогельмінтологічної експертизи об’єктів регулювання", діагностичного протоколу для регульованих шкідливих організмів PM 7/40 (4) Globodera rostochiensis and Globodera pallida стандартів Європейської і Середземноморської організації захисту рослин (ЄОЗР) щодо фітосанітарних заходів, інших міжнародних, регіональних, галузевих або національних стандартів, рекомендованих технічними організаціями, виробниками обладнання або тест-систем, описаних у відповідних наукових виданнях, або інших аналогічних придатних і оцінених методик, із урахуванням положень законодавства України про карантин рослин. 

VI.	Локалізація та ліквідація вогнищ картопляних цистоутворюючих нематод

1.	У разі виявлення за результатами фітосанітарної експертизи (аналізів) зараження картопляними цистоутворюючими нематодами земельної ділянки (поля), на якій планується вирощування картоплі або рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції, запроваджується карантинний режим згідно зі статтею 33 Закону.

2.	У рішенні про запровадження карантинного режиму обов’язково зазначаються:
обставини, що спричинили виникнення зараження картопляними цистоутворюючими нематодами;
дата запровадження карантинного режиму;
межі карантинної зони;
фітосанітарні заходи (процедури), спрямовані на локалізацію та ліквідацію вогнищ зараження картопляними цистоутворюючими нематодами, у тому числі тимчасові заходи для юридичних або фізичних осіб із затвердженням плану заходів із локалізації та ліквідації.
У рішенні про запровадження карантинного режиму може бути зазначена інша інформація, пов’язана зі здійсненням фітосанітарних заходів, спрямованих на локалізацію та ліквідацію вогнищ зараження картопляними цистоутворюючими нематодами.

3.	Карантинний режим запроваджується на:
одну або декілька земельних ділянок (полів), на яких вирощується картопля;
один або декілька населених пунктів, районів;
адміністративно-територіальну одиницю у цілому.

4.	Фітосанітарні заходи (процедури), спрямовані на локалізацію та ліквідацію картопляних цистоутворюючих нематод, здійснюються відповідно до вимог статті 34 Закону та мають враховувати:
рівень зараженості ґрунту;
особливості технології виробництва та реалізації рослин-господарів, у разі виявлення зараження картопляними цистоутворюючими нематодами в місцях зберігання;
агротехнічні та агробіологічні заходи;
можливість використання нематодостійких сортів картоплі з найвищими доступними рівнями стійкості шляхом визначення стійкості сортів картоплі відповідно до додатка 5 до цієї Інструкції.

5.	Вживаються рекомендовані фітосанітарні заходи (процедури) залежно від рівня зараженості ґрунту нематодами G. rostochiensis (Ro1) відповідно до додатка 6 до цієї Інструкції.

6.	У разі виявлення зараження картопляними цистоутворюючими нематодами земельних ділянок (полів) або виробничих потужностей юридичних і фізичних осіб, навколо таких заражених площ встановлюється прилегла п’ятиметрова захисна смуга, яка входить до карантинної зони.

7.	Агротехнічні та агробіологічні заходи, спрямовані на локалізацію та ліквідацію картопляних цистоутворюючих нематод, можуть включати: 
вирощування нематодостійких сортів картоплі, відповідно до переліку сортів рослин, поширених в Україні, з недопущенням домішування садивних бульб нестійких до картопляних цистоутворюючих нематод сортів;
вирощування ранніх нематодостійких сортів картоплі з використанням садивних бульб великого розміру (60–100 грамів) з попереднім пророщуванням і раннім збиранням врожаю, та подальшим висівом бобових культур;
дотримання сівозміни з використанням рослин-неживителів, зокрема: бобових, багаторічних злакових трав, кукурудзи, цукрового та кормового буряка, ячменю, пшениці; використання багатокомпонентних посівів кормових культур на зелений корм (редька олійна, горох, ячмінь, овес тощо); 
повернення картоплі у сівозміні на попереднє місце – не раніше ніж через чотири роки для продовольчої, через п’ять років – для насіннєвої картоплі;
застосування органічних і мінеральних добрив, використання проміжних, сидеральних культур (озиме жито, люпин, горох, боби, рапс, гірчиця, редька олійна, ріпак тощо);
дегельмінтизацію органічного добрива (гною) у вогнищах картопляних цистоутворюючих нематод шляхом зберігання його в буртах під темною плівкою протягом чотирьох місяців, а під прозорою – не менше шести місяців;
знищення бур’янів родини пасльонових, зокрема пасльону чорного (Solanum nigrum), пасльону солодко-гіркого (Solanum duicamara), пасльону крилатого (Solanum miniatum), а також блекоти чорної (Hyoscyamus niger), дурману звичайного (Datura stramonium);
садіння насіннєвої картоплі з дотриманням просторової ізоляції не менше одного кілометра від виробничих насаджень продовольчої картоплі та присадибних земельних ділянок;
знезараження ґрунту.

8.	Рівень стійкості сортів картоплі до картопляних цистоутворюючих нематод кількісно визначається залежно від стійкості сортів картоплі відповідно до додатка 5 до цієї Інструкції. 
Для визначення сортів картоплі, стійких до картопляних цистоутворюючих нематод, державні фітосанітарні інспектори, юридичні та фізичні особи можуть використовувати інформаційно-довідкові ресурси, розміщені на офіційних веб-сайтах Інституту картоплярства Національної академії аграрних наук України та Українського інституту експертизи сортів рослин.

9.	Забороняється вивезення картоплі та рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції, за межі карантинної зони, крім випадків якщо:
результати фітосанітарної експертизи (аналізів) підтверджують відсутність картопляних цистоутворюючих нематод у партіях такої картоплі та/або рослин, та за умови, що нематоди, виявлені у карантинній зоні, не належать до агресивного патотипу;
на таких територіях своєчасно здійснено фітосанітарні заходи з локалізації та ліквідації вогнищ картопляних цистоутворюючих нематод.

10.	Забороняється використовувати для садіння насіннєву картоплю та рослини-господарі, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до пункту 1 додатка 2 до цієї Інструкції, які походять із земельної ділянки (поля), зараженої картопляними цистоутворюючими нематодами, або якщо вони були в контакті із зараженим ґрунтом. 
Картопля, або рослини, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції, вважаються зараженими, якщо вони:
походять із зараженої картопляними цистоутворюючими нематодами земельної ділянки (поля);
були у контакті з ґрунтом, в якому було виявлено картопляні цистоутворюючі нематоди.

11.	Заборонено висаджувати рослини, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до пункту 2 додатка 2 до цієї Інструкції, без застосовування знезараження, а саме: 
дезінфекції для запобігання поширення картопляних цистоутворюючих нематод відповідними методами та засобами;
повного видалення ґрунту шляхом миття чи очищення та підтвердження відсутності ризику поширення картопляних цистоутворюючих нематод за результатами фітосанітарної експертизи (аналізів).

12.	У карантинній зоні дозволяється:

1)	садити насіннєву картоплю та рослини-господарі, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до пункту 1 додатка 2 до цієї Інструкції, за умови:
здійснення знезараження під наглядом державного фітосанітарного інспектора;
підтвердження відсутності картопляних цистоутворюючих нематод за результатами фітосанітарної експертизи (аналізів).

2)	вивезення (переміщення) вантажів картоплі та рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції, за межі карантинної зони:
для суб’єктів насінництва – добазової, базової та сертифікованої насіннєвої картоплі, щодо якої проведено фітосанітарну експертизу (аналізи) з метою виявлення цистоутворюючих картопляних нематод;
із земельних ділянок (полів), на яких вирощується картопля – за умови, що такі земельні ділянки (поля) знаходяться не ближче двох кілометрів до населеного пункту. 

13.	Відходи, що утворилися у процесі господарської діяльності переробних підприємств або в пунктах сортування картоплі, підлягають знищенню, а у випадку переробки таких відходів – подальшому встановленню відсутності ризику поширення картопляних цистоутворюючих нематод за результатами фітосанітарної експертизи (аналізів). 

14.	 Юридичні та фізичні особи зобов’язані суворо дотримуватись фітосанітарних правил під час обігу, у тому числі переробки картоплі, встановлених у межах карантинної зони. 

VII.	Скасування карантинного режиму щодо картопляних цистоутворюючих нематод

1.	Скасування карантинного режиму здійснюється за поданням державного фітосанітарного інспектора відповідно до статті 33 Закону за умов:
повної ліквідації вогнища картопляних цистоутворюючих нематод, яку підтверджено за результатами обстеження та/або моніторингу, фітосанітарної експертизи (аналізів) шляхом застосування методів відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод відповідно до додатка 4 до цієї Інструкції;
відсутності нових вогнищ картопляних цистоутворюючих нематод;
спливу шести років із дати запровадження карантинного режиму, крім випадків, передбачених цією Інструкцією.

2.	Карантинний режим може бути скасований через три роки за поданням державного фітосанітарного інспектора за умов:
належного та повного виконання фітосанітарних заходів (процедур);
повної ліквідації вогнищ картопляної нематоди.

3.	На територіях, на яких було скасовано карантинний режим, державний фітосанітарний інспектор і юридичні та фізичні особи продовжують протягом наступних шести років проводити обстеження та/або моніторинг.

4.	Юридичні та фізичні особи, які порушують встановлені фітосанітарні заходи щодо виявлення, локалізації, ліквідації картопляних цистоутворюючих нематод, притягаються до відповідальності, передбаченої законодавством.
_______________________
Додаток 1 
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації картопляних цистоутворюючих нематод
(пункт 2 розділу ІV)

Симптоми ураження картоплі картопляними цистоутворюючими нематодами

Мал. 1. Прояв ураження насаджень картоплі картопляними цистоутворюючими нематодами¹

Мал. 2. Корені картоплі з цистами картопляних цистоутворюючих нематод – бліда цистоутворююча нематода (G. pallida)²

Мал. 3. Корені картоплі з цистами картопляних цистоутворюючих нематод – золотиста цистоутворююча нематода (G. rostochiensis)²

_________
Примітки:	1. Джерело малюнків – сайт Central Science Laboratory, York (GB) – British Crown.
2. Джерело малюнків – сайт European and Mediterranean Plant Protection Organization (EPPO).
_______________________
Додаток 2
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації картопляних цистоутворюючих нематод
(пункт 4 розділу IV)

Перелік садивного матеріалу

1.	Рослини-господарі з корінням:
перець – Capsicum spp.;
томат – Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw;
баклажан – Solanum melongena L.

2.	Інші рослини з корінням:
часник, цибуля порей – Allium porrum L.; 
буряк – Beta vulgaris L.;
капуста – Brassica spp.;
полуниця – Fragaria L.;
спаржа лікарська – Asparagus officinalis L.;
морква – Daucus carota subsp. sativus;
петрушка – Petroselinum crispum;
селера коренева – Apium graveolens L. Rapaceum.

3.	Цибулини, бульби та кореневища:
цибуля шалот – Allium ascalonicum L.;
цибуля ріпчаста – Allium cepa L.;
георгіна – Dahlia spp.;
гладіолус – Gladiolus Tourn. Ex L.;
гіацинт – Hyacinthus spp.;
ірис – Iris spp.;
лілея – Lilium spp.;
нарцис – Narcissus L.;
тюльпан – Tulipa L.
Цибулини, бульби та кореневища, зазначені вище, які вирощуються та будуть використані для садіння, висаджуються без очищення їх поверхні від ґрунту та дезінфекції. Водночас, це не стосується рослин, які призначені для продажу кінцевим споживачам (крім суб’єктів насінництва та розсадництва). 
_______________________

Додаток 3
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації картопляних цистоутворюючих нематод
(пункт 11 розділу IV)
 
Схеми маршруту під час візуальної перевірки насаджень картоплі для виявлення симптомів ураження рослин картопляними цистоутворюючими нематодами

1. 

2.

3.

_________
Примітка:------ маршрут проходження через ділянку з насадженнями картоплі.
______________________

Додаток 4
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації картопляних цистоутворюючих нематод
(пункт 6 розділу IV)

Методи відбору зразків ґрунту для виявлення картопляних цистоутворюючих нематод

1.	Відбір зразків ґрунту на полі, де планується вирощувати насіннєву картоплю або рослини, зазначені в переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції, а також для встановлення ефективності фітосанітарних заходів у боротьбі з картопляними цистоутворюючими нематодами, повинен включати зразок ґрунту зі стандартною нормою не менше 1 500 куб. см ґрунту на га, або шість середніх зразків по 250 куб. см/мл з нормою однієї виїмки 5 куб. см, відібраних з 300 виїмок на га. Виїмки відбирають рухаючись зигзагоподібно (шляхом застосування однієї зі схем маршруту під час візуальної перевірки культури, що проводиться упродовж вегетаційного періоду відповідно до додатка 3 до цієї Інструкції) за прямокутною розрахунковою сіткою, що охоплює усе поле (точка відбору через кожні п’ять метрів в ширину та шість метрів у довжину). Крайні ряди повинні знаходитись на відстані від 0,5 до 2,0 м від межі поля. Весь обсяг відібраного ґрунту використовується для проведення фітосанітарної експертизи (аналізів) з метою:
виділення цист, визначення видів і, за можливості, визначення патотипу картопляних цистоутворюючих нематод;
вилучення та ідентифікації картопляних цистоутворюючих нематод, описаних у відповідних фітосанітарних процедурах або діагностичному протоколі для регульованих шкідливих організмів PM 7/40 (4) Globodera rostochiensis and Globodera pallida стандартів Європейської і Середземноморської організації захисту рослин (ЄОЗР) щодо фітосанітарних заходів та/або ДСТУ 7406:2013 "Карантин рослин. Методи фітогельмінтологічної експертизи об’єктів регулювання".

2.	На полях, призначених для вирощування продовольчої картоплі, обстеженню та/або моніторингу підлягає щонайменше 0,5 відсотків площі поля з відбором зразків відповідно пункту 1 цього додатка, з мінімальною нормою відбору зразків ґрунту не менше 400 куб. см на 1 га, або два середніх зразки по 200 куб. см відібраних зі 100 виїмок на 1 га. При цьому вихідні виїмки ґрунту роблять з урахуванням місць випадання рослин.

3.	Стандартну норму відбору зразків, зазначену у пункті 1 цього додатку (1 500 куб. см), зменшують до 400 куб. см ґрунту на 1 га у випадку якщо:
є документальні підтвердження, що картопля чи рослини-господарі, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до пункту 1 додатка 2 до цієї Інструкції, не вирощувались і не були присутніми на полі за шість років до проведення обстеження та/або моніторингу;
за результатами останніх двох послідовних обстежень та/або моніторингу у зразках з нормою 1 500 куб. см ґрунту на 1 га не було виявлено картопляних цистоутворюючих нематод і картопля чи інші рослини-господарі, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до пункту 1 додатка 2 до цієї Інструкції, не вирощувалось після першого обстеження та/або моніторингу, крім тих полів, які призначені для вирощування насіннєвої картоплі та рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції;
під час останнього обстеження та/або моніторингу в зразках з нормою 1 500 куб. см ґрунту на 1 га не було виявлено картопляних цистоутворюючих нематод або життєздатних цист і картопля чи інші рослини-господарі, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до пункту 1 додатка 2 до цієї Інструкції, не вирощувались після цього обстеження та/або моніторингу (за винятком полів, де планується вирощувати насіннєву картоплю та рослини, зазначені у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції). 

4.	Норма відбору проб, зазначена в пунктах 1 та 3 цього додатку може бути зменшена для полів, які за площею більші ніж 8 га та 4 га відповідно, з урахуванням таких особливостей:
якщо для перших 8 га відбір зразків ґрунту здійснюється за нормою 1 500 куб. см ґрунту/га, то для кожного додаткового гектара така норма зменшується мінімум до 400 куб. см ґрунту з 1 га;
якщо для перших 4 га відбір зразків ґрунту здійснюється за нормою 400 куб. см ґрунту/га, то для кожного додаткового гектара така норма зменшується мінімум до 200 куб. см ґрунту з 1 га.

5.	Зменшення розміру зразка, зазначене у пунктах 3 та 4 цього додатку, забороняється у разі виявлення картопляних цистоутворюючих нематод на земельних ділянках (полях), де планується вирощування насіннєвої картоплі, або які призначені для вирощування або зберігання рослин, зазначених у переліку садивного матеріалу відповідно до додатка 2 до цієї Інструкції.

6.	Розмір зразка ґрунту, зазначений у пункті 1 цього додатку, може бути зменшений до 200 куб. см ґрунту/га, якщо щодо такої земельної ділянки (поля) встановлено та підтримується статус, вільної від картопляних цистоутворюючих нематод.

7.	Мінімальний розмір зразка ґрунту становить не менше 100 куб. см ґрунту на одну земельну ділянку (поле).

8.	На присадибній земельній ділянці відбирається 50 виїмок ґрунту по рівномірній сітці. Виїмки об’єднують в один середній зразок розміром не менше 200 куб. см.
_______________________
Додаток 5
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації картопляних цистоутворюючих нематод
(пункт 3 розділу ІV)

Стійкість сортів картоплі

Рівень відносної сприйнятливості картоплі до картопляних цистоутворюючих нематод повинен бути кількісно визначеним згідно з наступними стандартами визначення балів. Бал "9" вказує на найвищий рівень стійкості.

Відносна сприйнятливість, (%)	Бали	
< 1	9	
1,1–3	8	
3,1–5	7	
5,1–10	6	
10,1–15	5	
15,1–25	4	
25,1–50	3	
50,1–100	2	
> 100	1	
______________________

Додаток 6
до Інструкції з виявлення, локалізації та ліквідації картопляних цистоутворюючих нематод
(пункт 5 розділу VI)

Рекомендовані фітосанітарні заходи (процедури) залежно від рівня зараженості ґрунту нематодами G. rostochiensis (Ro1)

Рівень зараженості ґрунту нематодами
G. rostochiensis (Ro1)
(личинок і яєць)/
100 куб. см ґрунту)	Рекомендації¹	
Не виявлено	Жодні заходи не потрібні	
Дуже низький (1–500)	Захисні заходи не потрібні, але необхідний контроль рівня зараження ґрунту в наступні роки 	
Низький (501–1 000)	Однорічне вирощування стійкого сорту та контроль рівня зараження ґрунту в наступні роки	
Середній (1 001–5 000)	Сівозміна з чергуванням рослин-неживителів та стійких сортів (протягом трьох років), потім дозволяється вирощування нестійкого сорту з періодичним контролем рівня зараженості ґрунту 	
Високий (5 001–15 000)	Сівозміна з чергуванням рослин-неживителів та стійких сортів картоплі (не частіше, ніж раз на три роки)	
Дуже високий 
(5 001–15 000)	Сівозміна з чергуванням рослин-неживителів та стійких сортів картоплі (не частіше, ніж раз 
на три роки), або вирощування картоплі не рекомендується протягом десяти років	

_________
Примітка:	1. Якщо застосування сівозміни неможливе, необхідно постійно чергувати стійкі і сприйнятливі сорти картоплі: протягом трьох років – стійкий сорт, один рік – сприйнятливий сорт (для запобігання утворенню більш агресивних патотипів картопляних цистоутворюючих нематод)
______________________