Аналіз регуляторного впливу
до проекту Закону України “Про захисні заходи” 
(далі – проект Закону)

I. Визначення проблеми, яку передбачається розв’язати шляхом державного регулювання 
На сьогодні в сфері регулювання зовнішньоекономічної діяльності зберігається проблема, яка потребує вирішення, а саме існує необхідність удосконалення механізму та процедур захисту вітчизняного товаровиробника від зростаючого імпорту в Україну товарів, що заподіює  шкоду.
У цьому контексті спеціальні захисні розслідування є одним з кількох інструментів, до якого можуть звернутися вітчизняні товаровиробники для захисту від  зростаючого імпорту. Разом із цим, застосування спеціальних заходів може мати вплив як на споживачів, так і на користувачів імпортної продукції. 
За період 2013 - 2021 рр. відповідно до звернень вітчизняних виробників було порушено 77 торговельних розслідувань/переглядів щодо імпортної продукції, і за цей же період було застосовано/продовжено дію 54 захисних заходів. В той же час, відповідно до інформації Державної митної служби України за результатами застосування захисних заходів (антидемпінгових, спеціальних та компенсаційних) до Державного бюджету України за період 2013-2022 рр. було сплачено особливих видів мита на суму майже 
3 694 млн грн. 
Чинний на сьогодні Закон України “Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну” від 22.12.1998 № 332-XIV залишався практично незмінними з моменту його прийняття.
За цей час відбулися значні зміни у міжнародній практиці проведення торговельних розслідувань/переглядів, у тому числі спеціальних, зокрема в практиці Європейського Союзу (далі – ЄС), надано значну кількість роз’яснень Органу з питань вирішення спорів Світової організації торгівлі 
(далі – СОТ) щодо застосування норм угод СОТ з питань торговельного захисту.
Вдосконалення чинного законодавства надасть можливість, насамперед, вітчизняним підприємствам у повній мірі використовувати механізм захисту від зростаючого імпорту, зокрема шляхом:
-	уточнення процедурних етапів розслідувань/переглядів;
-	врегулювання порядку збереження конфіденційної інформації;
-	впровадження можливості забезпечення сплати попереднього мита у формі гарантування;
-	забезпечення достатнє розкриття інформації, зокрема, розрахунків ставок мита;
-	покращення можливості захисту інтересів заінтересованих сторін спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів.
Враховуючи зазначене, Мінекономіки розроблено проект Закону, яким передбачається вдосконалення механізму проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів з урахуванням інтересів усіх заінтересованих сторін.
Цілі проекту Закону досягаються шляхом гарантування прозорості процедури розслідування/перегляду, правомірних очікувань усіх заінтересованих сторін у розслідуванні/перегляді, правової визначеності.
Принцип прозорості процедур забезпечується, зокрема, шляхом уточнення процедурних етапів розслідування/перегляду, забезпечення спрощеного доступу до відповідної інформації, можливості заінтересованих сторін брати участь у слуханнях і консультаціях на їх запит, передбачає розкриття розрахунків заінтересованим сторонам у ході розслідування/перегляду.
Принцип дотримання правомірних очікувань заінтересованих сторін забезпечується, зокрема, шляхом уточнення прав і обов’язків заінтересованих сторін та компетентних органів у розслідуванні/перегляді, удосконаленні порядку і послідовності процесуальних дій для усіх заінтересованих сторін та компетентних органів, закріпленням норм щодо повернення попереднього мита у разі незастосування остаточних заходів, що гарантує заінтересованим сторонам дотримання їх законних прав та інтересів, у тому числі стосовно того, щоб бути заздалегідь обізнаними про чіткі процесуальні правила. 
Принцип правової визначеності забезпечується шляхом усунення законодавчих прогалин і доповнення регулювання новими механізмами, зокрема, механізмом проведення переглядів спеціальних (захисних) заходів, застосування попереднього спеціального (захисного) мита, врегулюванням порядку збереження конфіденційної інформації, чітким розмежуванням повноважень компетентних органів, актуалізацією підходів регулювання шляхом імплементації сучасної міжнародної практики у сфері торговельного захисту, зокрема практики ЄС та угод СОТ, процедурою імплементації звітів Органу з питань вирішення спорів СОТ, уточненням термінів та понять. 
Проект Закону України матиме прямий позитивний вплив на суб’єктів економічної діяльності в Україні, а саме:
-	суттєво підвищить оперативність реагування на зростаючий імпорт незалежно від країни походження та експорту товару шляхом використання спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів, як інструменту торговельного захисту;
-	підвищить прозорість спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів;
-	 спростить сприйняття законодавства та процедур, розширить коло його “користувачів” серед бізнесу;
-	зменшить витрати на підготовку матеріалів та документації в ході спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів. 
Для впровадження цього проекту Закону забезпечено інформування громадськості шляхом його розміщення на офіційному сайті Мінекономіки. 

Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи | Так | Ні
Держава | + | -
Суб’єкти господарювання | + | -
у тому числі суб’єкти малого підприємництва | + | -
Існуюча проблема не може бути розв’язана за рахунок ринкових механізмів і діючих регуляторних актів, оскільки для її вирішення необхідно встановити єдині прогресивні рамки регулювання у відповідності із правилами ЄС та СОТ, а також кращими міжнародними практиками, що може бути реалізоване лише шляхом законодавчого регулювання. 

II. Цілі державного регулювання
Цілями запропонованого регулювання є удосконалення процедур проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів, шляхом приведення чинного законодавства у відповідність до основних вимог Регламенту Європейського Парламенту та Ради (ЄС) 2015/478 від 11.03.2015 про загальні правила імпорту (кодифікація); Регламенту (ЄС) 2015/477 Європейського Парламенту та Ради від 11.03.2015 про заходи, які Союз може вжити щодо комбінованого ефекту антидемпінгових або антисубсидійних заходів із захисними заходами (кодифікація), а також до положень Угоди про захисні заходи та з урахуванням тлумачення положень зазначеної угоди Органом з питань вирішення спорів СОТ. 
Діючий на сьогодні регуляторний акт не відповідає сучасним вимогам і потребує удосконалення, у зв’язку з чим розроблено проект регуляторного акта, яким уточнено процедурні етапи спеціальних  (захисних) розслідувань/переглядів; доступ заінтересованих сторін розслідування/перегляду до розрахунків та звітів Мінекономіки з урахуванням режиму конфіденційності; встановлення механізму проведення певних процедур; проведення консультацій на запит заінтересованих сторін.

III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення зазначених цілей
Проект Закону має опосередковано регуляторний характер і не передбачає прямого впливу від застосування адміністративних заходів на економічні та соціальні процеси в державі.
Проект Закону передбачає встановлення загальних (рамкових) засад для забезпечення можливості протидії проявам зростаючого імпорту, що завдає шкоду вітчизняним товаровиробникам. 
Регуляторний характер проекту Закону виражається в тому, що його положення передбачають можливість застосування спеціальних (захисних) заходів. Такі заходи застосовуватимуться згідно з окремими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі в кожному окремому випадку за результатами оцінки (розміру шкоди, позитивних і негативних факторів впливу) відповідної ситуації, що складеться у зв’язку з імпортом в Україну конкретних товарів.            
Потрібно зазначити, що механізм застосування спеціальних (захисних) заходів не є новим для України і вже передбачений чинним законодавством, а саме Законом України “Про застосування спеціальних заходів щодо  імпорту в Україну”. Можливість застосування такої практики передбачена Угодами Світової організації торгівлі для її держав-членів, а також правом ЄС. Проектом Закону передбачено удосконалення механізму, а саме, процедури застосування спеціальних заходів згідно сучасних міжнародних стандартів і практик.
З огляду на рамковий (засадничий) характер регулювання проекту Закону та специфіку відносин, що є предметом його правового регулювання (де ефект застосування заходів захисту від зростаючого імпорту залежить від кожного конкретного випадку на ринку), є неможливим обчислення розмірів тієї чи іншої вигоди та втрати. У зв’язку з цим, відповідно до пункту 11 Методики проведення аналізу випливу регуляторного акта, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2004 № 308, наводиться загальний текстовий опис можливого впливу від регулювання, що передбачене проектом Закону.

1.	Визначення альтернативних способів
Вид альтернативи | Опис альтернативи
Альтернатива 1 | Залишення державного регулювання без змін не вбачається ефективним, оскільки чинне регулювання в Україні не відповідає вимогам сьогодення і кращим практикам, а отже, не дозволяє оперативно реагувати на прояви зростаючого імпорту, що у свою чергу загрожує завданням значної шкоди  відповідним галузям вітчизняної економіки та може гальмувати розвиток відносин у сфері зовнішньоекономічної діяльності та мати несприятливий вплив на економіку України в цілому.

Альтернатива 2

Прийняття цього нормативного акту дозволить врегулювати відносини у сфері спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів, зокрема:
будуть уточнені процедурні етапи (проведення консультацій на запит заінтересованих сторін, інформування заінтересованих сторін в рамках процедур, повідомлення про намір  провести виїзну перевірку, розкриття розрахунків),
можливість заінтересованих сторін подати коментарі до розрахунків, основних фактів і висновків,
введення в дію механізму справляння попереднього спеціального (ахисного) мита у вигляді гарантії,
зміна законодавчого регулювання у сфері захисту національного товаровиробника від зростаючого імпорту з урахуванням правил ЄС, СОТ і кращих міжнародних практик,
дотримання принципу прозорості проведення спеціального (захисного) розслідування/перегляду та його передбачуваності для усіх заінтересованих сторін.

2.	Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1

Відсутні.

Негативний вплив:
- застарілий механізм проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядіва;
- прийняття остаточних рішень без достатнього розкриття інформації заінтересованим сторонам;
- відсутність можливості гарантування сплати попереднього мита замість його фактичної сплати;  
- відсутність механізму справляння попереднього захисного мита, що у свою чергу, може призвести до зменшення  надходжень до Державного бюджету.

Альтернатива 2

Позитивний вплив:
- дотримання норм ЄС та правил СОТ, використання кращих міжнародних практик;
- приведення чинного законодавства у відповідність до права ЄС та положень Угоди про захисні заходи, з урахуванням тлумачення положень зазначеної угоди Органом з питань вирішення спорів СОТ в сфері проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів;
- дотримання принципу прозорості під час проведення розслідування/перегляду шляхом розкриття інформації та діалогу із заінтересованими сторонами;
- уточнення процедурних етапів розслідувань/переглядів;
- надходження до Державного бюджету за рахунок збереження та збільшення обсягів виробництва вітчизняних товаровиробників, а також сплати спеціального (захисного) мита внаслідок застосування спеціальних (захисних) заходів;
- забезпечення стабільності, конкурентоспроможності та розширення національного виробництва. Забезпечення зайнятості.

Відсутні.

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1

Відсутні.

Негативний вплив:
- прийняття остаточних рішень без достатнього розкриття інформації заінтересованим сторонам;
- недостатня зрозумілість процедурних етапів розслідувань/переглядів;
- відсутність можливості справляння попереднього спеціального (захисного) мита.

Альтернатива 2

Позитивний вплив:
- дотримання принципу прозорості проведення спеціального (захисного)  розслідування/перегляду шляхом розкриття розрахунків, неконфіденційних версій звітів за результатами проведених процедур, проведенням консультацій із заінтересованими сторонами на їх запит;
- уточнення процедурних етапів проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів;
- використання ефективних інструментів торговельного захисту від зростаючого імпорту;
- забезпечення конкурентоспроможності національного виробництва;
- підвищення передбачуваності ведення бізнесу;
- зменшення витрат на підготовку матеріалів та документації в рамках спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів.

Відсутні.

Сумарні витрати за альтернативами | Сума витрат, гривень
Альтернатива 1. Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва  згідно з додатком 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта (рядок 11 таблиці “Витрати на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта”) | 0
Альтернатива 2. Сумарні витрати для суб’єктів господарювання великого і середнього підприємництва згідно з додатком 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта (рядок 11 таблиці “Витрати на одного суб’єкта господарювання великого і середнього підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта”) | 0

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми) | Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки) | Коментарі щодо присвоєння відповідного бала
Альтернатива 1 | 1 | Цілі прийняття регуляторного акта не можуть бути досягнуті (проблема продовжить існувати)
Альтернатива 2 | 3 | Цілі прийняття регуляторного акта можуть бути досягнуті повною мірою (проблема більше існувати не буде)

Рейтинг результативності | Вигоди (підсумок) | Витрати (підсумок) | Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу

Альтернатива 1

Відсутні.

Збереження застарілого механізму проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів.
Відсутність механізму справляння попереднього спеціального (захисного) мита, що у свою чергу, може призвести до зменшення  надходжень до Державного бюджету.
Прийняття остаточних рішень без достатнього розкриття інформації заінтересованим сторонам.
Відсутність можливості гарантування сплати попереднього мита замість його фактичної сплати.

2 місце рейтингу
Не дозволяє досягти поставлених цілей

Альтернатива 2

Удосконалення нормативно-правової бази з урахуванням нормативних актів ЄС та правил СОТ і кращих міжнародних практик в сфері проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів.
Приведення чинного законодавства у відповідність до права ЄС та положень Угоди про захисні заходи, а також з урахуванням тлумачення положень зазначеної угоди Органом з питань вирішення спорів СОТ в сфері проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів.
Використання ефективних інструментів торговельного захисту від зростаючого імпорту.
Дотримання принципу прозорості проведення спеціального (захисного) розслідування/перегляду шляхом розкриття розрахунків, неконфіденційних версій звітів, відповідно до яких застосовуються спеціальні (захисні) мита, проведенням консультацій із заінтересованими сторонами на їх запит.
Уточнення процедурних етапів спеціального (захисного) розслідування/перегляду.
Конкретизовано права та обов’язки органів влади, відповідальних за проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів.
Впроваджено механізм справляння попереднього спеціального (захисного) мита.
Надходження до Державного бюджету за рахунок збереження та збільшення обсягів виробництва вітчизняних товаровиробників, а також сплати спеціального (захисного) мита внаслідок застосування спеціальних (захисних) заходів.
Забезпечення стабільності, конкурентоспроможності та розширення національного виробництва. Забезпечення зайнятості.
Підвищення передбачуваності ведення бізнесу.
Зменшення витрат на підготовку матеріалів та документації в рамках спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів.

Відсутні.

1 місце рейтингу
Дозволяє досягти цілей без затрат

Рейтинг | Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи | Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта

Альтернатива 1

Не прийняття проекту Закону залишить чинним застарілий механізм проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів.
Від такої альтернативи слід відмовитись.

Ризику впливу зовнішніх факторів на дію регуляторного акта немає.

Альтернатива 2 | Прийняття законопроекту сприятиме приведенню чинного законодавства у відповідність до права ЄС та положень угод СОТ у сфері проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів. | Ризику впливу зовнішніх факторів на дію регуляторного акта немає.

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Для розв’язання проблеми на заміну діючого закону України “Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну” необхідно прийняти проект Закону, який регламентує проведення спеціальних (захисних) розслідувань/переглядів та застосування спеціальних (захисних) заходів за результатами таких розслідувань/переглядів.
З урахуванням міжнародної практики у сфері торговельного захисту щодо дотримання принципу прозорості спеціального (захисного) розслідування/перегляду передбачається:
-	забезпечення більш широкого доступу заінтересованих сторін до інформації шляхом надсилання їм, з урахуванням режиму конфіденційності, остаточного звіту, який має містити аналіз матеріалів справи, та будуть представлені заінтересованим сторонам розслідування/перегляду для коментування. У такий спосіб забезпечується можливість для відстоювання заінтересованими сторонами своєї позиції;
-	запровадження механізму, за якого остаточне рішення за результатами спеціального (захисного) розслідування має бути прийнято у чітко визначений законодавством строк. У разі недотримання строку – розслідування автоматично припиняється без прийняття будь-якого рішення. Запропонована норма забезпечить передбачуваність процедури та унеможливить штучне затягування прийняття рішення; 
-	розкриття розрахунків спеціального (захисного) мита заінтересованим сторонам розслідування (на умовах збереження повної конфіденційності), що значно розширить можливості доступу до інформації та захисту власних інтересів для заінтересованих сторін спеціального (захисного) розслідування/перегляду;
-	запровадження проведення консультацій в рамках процедури розслідування/перегляду на запит заінтересованої сторони, що значно розширить можливості доступу до інформації та захисту інтересів для заінтересованих сторін спеціального (захисного) розслідування/перегляду.
Запропоновані зміни дозволять розширити можливості національних виробників у захисті їх інтересів від зростаючого імпорту; чітко визначити права та обов’язки органів, уповноважених на проведення спеціального (захисного) розслідування/перегляду та прийняття рішень за його результатами; зменшать загрозу судових оскаржень рішень за результатами розслідувань/переглядів тощо.
Проектом Закону пропонується запровадження механізму гарантування сплати попередніх спеціальних (захисних) мит та їх повернення. Відсутність такого механізму на сьогодні обмежує права національних виробників на захист їх інтересів від зростаючого імпорту. 
Крім того, проектом Закону уточнюються та встановлюються визначення ряду понять, наприклад, таких як “заінтересована сторона”, “пов’язані особи” тощо.
Впровадження проекту Закону дасть можливість приведення чинного законодавства у відповідність до основних вимог Регламенту Європейського Парламенту та Ради (ЄС) 2015/478 від 11.03.2015 про загальні правила імпорту (кодифікація); Регламенту (ЄС) 2015/477 Європейського Парламенту та Ради від 11.03.2015 про заходи, які Союз може вжити щодо комбінованого ефекту антидемпінгових або антисубсидійних заходів із захисними заходами (кодифікація), положень Угоди про захисні заходи та з урахуванням тлумачення положень зазначеної угоди Органом з питань вирішення спорів СОТ, а також затвердити нормативно-правовий акт, який враховує сучасну міжнародну практику у сфері торговельного захисту. 
Для впровадження цього проекту Закону забезпечено інформування громадськості шляхом його розміщення на офіційному сайті Мінекономіки.
Прийняття проекту Закону не приведе до неочікуваних результатів і не потребує додаткових витрат з Державного бюджету.
Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.
Впливу зовнішніх факторів на дію регуляторного акта не очікується.
Оцінка можливості впровадження та виконання вимог акта – висока.
Очікувані наслідки дії регуляторного акта не передбачають нанесення шкоди суб’єктам господарювання.
Моніторинг ефективності застосування механізмів передбачених положеннями акту здійснюватиметься Мінекономіки у межах компетенції в установленому законом порядку.

VІ. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Здійснення витрат на виконання вимог регуляторного акта для органів виконавчої влади чи місцевого самоврядування не передбачається.
Тест для малого бізнесу не проводився, оскільки як загальну кількість суб’єктів господарювання, так і  питому вагу суб’єктів малого підприємництва, не можна спрогнозувати. У зв’язку із зазначеним участь суб’єктів господарювання у спеціальному (захисному) розслідуванні/перегляді залежить від виду товару, щодо якого проводиться розслідування/перегляд, та їх заінтересованості у даному питанні. 

VІІ. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії нормативно-правового акта не обмежений у часі.
Зміна строку дії акта можлива у випадку зміни у законодавстві України, яке регулює визначене питання. 
Термін набрання чинності регуляторним актом – відповідно до законодавства – через три місяці з дня його офіційного опублікування.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Показниками результативності регуляторного акту є: 
розмір надходжень до Державного та місцевих бюджетів, пов’язаних з дією акта, забезпечується шляхом сплати спеціального (захисного) мита відповідного розміру за результатами розслідування/перегляду;
кількість суб’єктів господарювання, на яких поширюється дія акта, – усі, які пов’язані із виробництвом та імпортом товару, щодо якого встановлено попередній та/чи остаточний захисний захід.
Рівень поінформованості суб’єктів господарювання щодо регуляторного акта – повний. Проект Закону розміщено для громадського обговорення на офіційному сайті Мінекономіки.
Показники результативності регуляторного акта будуть визначатися на підставі наявної у  Мінекономіки інформації від Державної митної служби України щодо обсягу коштів, сплачених до Державного бюджету у вигляді спеціального (захисного) мита.
IX. Визначення заходів, з допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності регуляторного акту здійснюватиметься шляхом базового, повторного та періодичних відстежень показників результативності цього акта, визначених під час проведення аналізу впливу регуляторного акта.
Базове відстеження результативності регуляторного акта здійснюється до дня набрання ним чинності шляхом опрацювання наданих зауважень та пропозицій за наслідками оприлюднення проекту акта.
Повторне відстеження цього регуляторного акту проводитиметься відповідно до вимог Закону України “Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності” через рік з дня набрання чинності регуляторним актом.
У разі виявлення проблемних питань за результатами аналізу показників дії цього акту, їх врегулювання здійснюватиметься шляхом внесення відповідних змін.
Періодичні відстеження результативності здійснюватимуться раз на кожні три роки починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього акта.
Метод проведення відстеження результативності – статистичний.
Вид даних, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності – статистичні.
Моніторинг результатів впровадження акта здійснюватиметься шляхом збору та аналізу:
статистичної інформації отриманої від Державної митної служби України (митна статистика) для встановлення розмірів спеціального (захисного) мита, які надходять до Державного бюджету;
 статистична інформація щодо кількості підприємств галузі національного виробництва, які пов’язані із виробництвом товару, щодо якого встановлено попереднє чи остаточне спеціальне (захисне) мито.

Перший віце-прем’єр-міністр України –
Міністр економіки України					      Юлія СВИРИДЕНКО

____    ________________ 2023 р.