АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
проєкту наказу Міністерства економіки України
«Про затвердження Положення про представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) та внесення змін до положень з питань атестації та ведення державного реєстру представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених)»

I. Визначення проблеми, яку передбачається розв’язати шляхом державного регулювання
Проєкт наказу розроблено на виконання вимог частини першої статті 2 законів України «Про охорону прав на промислові зразки», «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», «Про охорону прав на компонування напівпровідникових виробів», частини першої статті 3 законів України «Про правову охорону географічних зазначень», «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі».
Зазначеними вище законами до повноважень Мінекономіки віднесено затвердження положень про представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених), про Атестаційну та Апеляційну комісію Національного органу інтелектуальної власності, Державний реєстр представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених).
Постановою Кабінету Міністрів України від 17 березня 2023 р. № 233 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо дерегуляції господарської діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України» (далі – Постанова № 233) визнано такими, що втратили чинність, постанови Кабінету Міністрів України від 10 серпня 1994 р. № 545 «Про затвердження Положення про представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених)» та від 27 серпня 1997 р. № 938 «Про затвердження Положення про представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених)».
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 28.10.2022 № 943              «Деякі питання Національного органу інтелектуальної власності»                         (далі – Розпорядження № 943) визначено, що державна організація «Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій» виконує функції Національного органу інтелектуальної власності                          (далі – НОІВ).
Також, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення укладення угоди між Україною та Європейським Союзом про взаємне визнання кваліфікованих електронних довірчих послуг та імплементації законодавства Європейського Союзу у сфері електронної ідентифікації» від 1 грудня 2022 року № 2801-IX (далі – Закон             № 2801-IX) внесено зміни до зазначених вище спеціальних законів у сфері інтелектуальної власності та уточнено вимоги до використання кваліфікованого електронного підпису на документах, що приймає або затверджує НОІВ.
У зв’язку з зазначеними вище змінами, які відбулись у законодавстві, наразі відсутній правовий акт, який визначає правовий статус патентних повірених, а акт, який регулює відносини здійснення підготовки, атестації та реєстрації патентних повірених, потребує приведення у відповідність                      до Розпорядження № 943 та Закону № 2801-IX.
Отже, потребують врегулювання відносини щодо правового статусу, здійснення підготовки, атестації та реєстрації патентних повірених, а також врахування Розпорядження № 943 та Закону № 2801-IX. Зазначене може бути вирішено шляхом прийняття проєкту наказу.
Згідно зі спеціальними законами у сфері інтелектуальної власності, іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи та інші особи, які мають місце постійного проживання чи постійне місцезнаходження за межами України, у відносинах з НОІВ реалізовують свої права через патентних повірених, зареєстрованих згідно з положенням, яке затверджується Мінекономіки.
Тому відсутність належного правового регулювання відносин щодо правового статусу, атестації та реєстрації патентних повірених, справляє негативний вплив на осіб, які мають намір набути статус патентного повіреного для надання послуг іноземним особам, та негативно вливає на суб’єктів господарювання, в тому числі і на іноземних інвесторів, обумовлює погіршення конкуренції щодо надання послуг у сфері інтелектуальної власності. 
Основними групами (підгрупами), на які проблема справляє вплив є:
Групи (підгрупи) | Так | Ні
Громадяни України | Так | –
Іноземні фізичні та юридичні особи | Так | –
Особи без громадянства | Так | –
Держава | Так | –
Суб’єкти господарювання, у тому числі суб’єкти малого підприємництва | Так | –
Розв’язати зазначену проблему за допомогою ринкових механізмів неможливо, оскільки згідно зі спеціальними законами у сфері інтелектуальної власності Мінекономіки затверджує положення про представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених), про Атестаційну комісію НОІВ та порядок атестації представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених), про Апеляційну комісію, про Державний реєстр представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених).
Проблема не може бути розв’язана за допомогою діючих регуляторних актів, тому що Постановою № 233 визнано такими, що втратили чинність, акти, які регулювали відносини, пов'язані з набуттям, реалізацією і припиненням права на зайняття діяльністю патентного повіреного, а чинні нормативно-правові акти, з питань атестації та ведення державного реєстру патентних повірених не враховують сучасні правові реалії, в тому числі зміни, що були внесені до законодавства України.

ІІ. Цілі державного регулювання
Метою прийняття проєкту наказу є врегулювання відносин щодо правового статусу, здійснення підготовки, атестації та реєстрації патентних повірених.
Досягти поставленої мети пропонується шляхом прийняття проєкту наказу, яким будуть затверджені Положення про представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених), та нові редакції положень про Атестаційну комісію НОІВ, про Апеляційну комісію НОІВ, про Державний реєстр представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених).
Проєкт наказу:
визначає правовий статус патентних повірених їх права та обов’язки;
визначає норми етики професійної діяльності патентних повірених;
визначає положення щодо підвищення рівня професійної компетентності;
передбачає можливість подавати документи для атестації в електронній формі;
врегульовує відносини, пов'язані з набуттям, реалізацією і припиненням права на зайняття діяльністю патентного повіреного;
визначає повноваження Атестаційної та Апеляційної комісії НОІВ;
встановлює вимоги до складу Атестаційної та Апеляційної комісії НОІВ;
встановлює порядок формування Атестаційної та Апеляційної комісії НОІВ;
визначає вимоги до членів Атестаційної та Апеляційної комісії НОІВ;
встановлює строк повноважень членів Атестаційної та Апеляційної комісії НОІВ;
визначає вимоги до правил і процедур діяльності Атестаційної та Апеляційної комісії НОІВ; 
встановлює порядок ведення Державного реєстру представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) та надання витягу з нього;
визначає порядок видачі свідоцтв патентним повіреним.

ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1. Визначення альтернативних способів
Для оцінки вибраних альтернативних способів досягнення цілей вибрано дві альтернативи: збереження чинних Положень без змін та видання запропонованого проєкту наказу.

1. Визначення альтернативних способів.
Вид альтернативи

Опис альтернативи

Альтернатива 1.
Збереження чинних Положень без змін

Така альтернатива є неприйнятною, оскільки постановою № 233 визнано такими, що втратили чинність акти, які визначали правовий статус патентних повірених і регулювали відносини, пов'язані з набуттям, реалізацією і припиненням права займатися діяльністю патентного повіреного, а положення з питань атестації патентних повірених та ведення державного реєстру представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених), затверджені наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 19.07.2019 № 1241, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 14.08.2019 за № 919/33890, потребують приведенню у відповідність до Закону № 2801-IX та Розпорядження № 943. Такий спосіб не сприятиме досягненню цілей державного регулювання.

Альтернатива 2.
Видання запропонованого
проєкту наказу

Вирішує описану проблему, є оптимальним способом врегулювання відносини щодо правового статусу, здійснення підготовки, атестації та реєстрації патентних повірених, а також врахування положень Закону № 2801-IX та Розпорядження № 943.

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Залишення чинних Положень без змін є неприйнятним з огляду на те, що цілей державного регулювання не буде досягнуто. 
Прийняття проєкту наказу є оптимальним способом досягнення встановлених цілей державного регулювання.
Оцінка впливу на сферу інтересів держави
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1.
Збереження чинних Положень без змін

Така альтернатива є неприйнятною, оскільки постановою № 233 визнано такими, що втратили чинність акти, які визначали правовий статус патентних повірених і регулює відносини, пов'язані з набуттям, реалізацією і припиненням права займатися діяльністю патентного повіреного, а положення з питань атестації патентних повірених та ведення державного реєстру патентних повірених, затверджені наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 19.07.2019 № 1241, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 14.08.2019 за № 919/33890, потребують приведенню у відповідність до Закону № 2801-IX та Розпорядження № 943. Такий спосіб не сприятиме досягненню цілей державного регулювання.

Витрати з боку держави відсутні

Альтернатива 2.
Видання запропонованого проєкту наказу

Є оптимальним способом досягнення встановлених цілей державного регулювання, відповідає принципам державної регуляторної політики, завдяки виданню запропонованого проєкту наказу будуть врегулюванні відносини щодо правового статусу, здійснення підготовки, атестації та реєстрації патентних повірених, а також враховані Розпорядження № 943 та Закону № 2801-IX.

Проєкт наказу не встановлює додаткових витрат державних коштів.

Оцінка впливу на сферу інтересів громадян
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1.
Збереження чинних Положень без змін

Така альтернатива є неприйнятною, оскільки відсутній акт, який визначає правовий статус патентних повірених і регулює відносини, пов'язані з набуттям, реалізацією і припиненням права займатися діяльністю патентного повіреного, а чинні положення з питань атестації патентних повірених та ведення державного реєстру представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) не враховують вимоги Закону № 2801-IX та Розпорядження № 943.
Відсутність акту, який визначає правовий статус патентних повірених створює правову невизначеність щодо їх повноважень, унеможливлює реалізацію права громадян набути право на зайняття діяльністю патентного повіреного, погіршує конкурентні умови у сфері інтелектуальної власності.

Відсутні

Альтернатива 2.
Видання запропонованого проєкту наказу

Вирішує описану проблему, є оптимальним способом досягнення цілей державного регулювання. Є оптимальним способом досягнення встановлених цілей державного регулювання, відповідає принципам державної регуляторної політики, завдяки виданню запропонованого проєкту наказу будуть врегулюванні відносини щодо правового статусу, здійснення підготовки, атестації та реєстрації патентних повірених, враховані Розпорядження № 943 та Закону № 2801-IX, створені правові умови для реалізації права громадян набути право на зайняття діяльністю патентного повіреного, покращені конкурентні умови у сфері інтелектуальної власності.

Відсутні

Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання
До числа суб’єктів господарювання відносяться юридичні особи незалежно від організаційно-правової форми та форми власності, та фізичні особи, які займаються діяльністю з виробництва, реалізації, придбання товарів, іншою господарською діяльністю (частина друга статті 55 Господарського кодексу України). Проєкт наказу направлений на врегулювання питань правового статусу та атестації патентних повірених, які можуть набувати право на здійснення діяльності патентного повіреного незалежно від наявності статусу суб’єкта господарювання, або перебуваючи в трудових відносинах з суб’єктом господарювання, або працювати в об’єднанні патентних повірених (патентно-юридичні агенції тощо). Тому, неможливо визначити точну кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання.
Крім того, частиною третьою статті 55 зазначеного Кодексу встановлено, що суб’єктами малого підприємництва є: юридичні особи — суб’єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми та форми власності, у яких середня кількість працівників за звітний період (календарний рік) не перевищує 50 осіб та річний дохід від будь-якої діяльності не перевищує суму, еквівалентну 10 мільйонам євро, визначену за середньорічним курсом НБУ.
Разом з тим, ні Мінекономіки ні НОІВ не володіє і не зобов’язано володіти зазначеною інформацією, оскільки при поданні заяви про набуття права на здійснення діяльності патентного повіреного не вимагається зазначення ним статусу суб’єкта господарювання та його категорії, тому неможливо виділити із загальної кількості кандидатів у патентні повірені саме суб’єктів господарювання та відповідно суб’єктів малого підприємництва,  отже умовний розрахунок надається для одного суб’єкта господарювання мікро (малого) підприємництва.
Враховуючи статистичні дані, щодо кількості зареєстрованих представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених), всього за час дії чинних Положень статус представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) набули 513 фізичних осіб, прогнозуємо що заяви про набуття статусу патентного повіреного буде подавати приблизно 20 фізичних осіб на рік. Так в 2013 році заяви про набуття статусу представника у справах інтелектуальної власності (патентного повіреного) подали 19 фізичних осіб, у 2014 – 31, у 2015 – 22, у 2016 – 28, у 2017 – 19. З 2018 року по теперішній час статус представника у справах інтелектуальної власності (патентного повіреного) не надано жодній фізичній особі.
Враховуючи викладене, у таблиці наведені прогнозні дані щодо кількості суб'єктів господарювання, що підпадають під регулювання запропонованим проєктом наказу протягом одного року.

Показник | Великі | Середні | Малі | Мікро | Разом
Кількість суб'єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць: | 0 | 0 | 0 | 20 | 20
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків | 0 | 0 | 0 | 100 | 100

Вид альтернативи | Вигоди | Витрати
Збереження чинних Правила без змін | Така альтернатива є неприйнятною, оскільки відсутній акт, який визначає правовий статус патентних повірених і регулює відносини, пов'язані з набуттям, реалізацією і припиненням права займатися діяльністю патентного повіреного, а чинні положення з питань атестації патентних повірених та ведення державного реєстру представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) не враховують вимоги Закону      № 2801-IX та Розпорядження № 943. Відсутність акту, який визначає правовий статус патентних повірених створює правову невизначеність щодо їх повноважень, унеможливлює реалізацію права громадян набути право на зайняття діяльністю патентного повіреного. | Потенційно збільшені витрати, обумовлені зменшенням конкуренції серед представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) через відсутність атестації, і можливістю чинних патентних повірених збільшувати вартість послуг.
Видання запропонованого проєкту наказу | Вирішує описану проблему, є оптимальним способом досягнення цілей державного регулювання. Запропонованим проєктом чинні Положення приведені у повну відповідність Закону № 2801-IX та Розпорядження № 943. | Проектом наказу не передбачаються додаткові витрати для атестації особи в якості патентного повіреного.

Розрахунок сумарних витрат на одного суб’єкта господарювання великого, середнього та малого підприємництва, які виникають внаслідок дії регуляторного акта, передбачених додатком 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта, не здійснюється, оскільки дія регуляторного акта на них не поширюється. 

Сумарні витрати за альтернативами | Сума витрат, гривень

Збереження чинних Положень без змін:
за видачу свідоцтва представника у справах інтелектуальної власності

400

Видання запропонованого проєкту наказу:
за видачу свідоцтва представника у справах інтелектуальної власності

400

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей
Вартість балів визначається за чотирибальною системою оцінки ступеня досягнення визначених цілей, де:
4 - цілі прийняття регуляторного акта, які можуть бути досягнуті повною мірою (проблема більше існувати не буде);
3 - цілі прийняття регуляторного акта, які можуть бути досягнуті майже  повною мірою (усі важливі аспекти проблеми існувати не будуть);
2 - цілі прийняття регуляторного акта, які можуть бути досягнуті частково (проблема значно зменшиться, деякі важливі та критичні аспекти проблеми залишаться невирішеними);
1 - цілі прийняття регуляторного акта, які не можуть бути досягнуті (проблема продовжує існувати).

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми) | Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки) | Коментарі щодо присвоєння відповідного бала
Збереження чинних Положень без змін | 1 | У разі залишення чинного нормативно-правового механізму не буде досягнуто цілей державного регулювання.
Видання запропонованого проєкту наказу | 4 | У разі прийняття проєкту наказу буде вирішено описану проблему і тим самим досягнуто поставленої мети.

Рейтинг результативності | Вигоди (підсумок) | Витрати (підсумок) | Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу
Видання запропонованого проєкту наказу | Прийняття проєкту наказу забезпечить врегулювання відносини щодо правового статусу, здійснення підготовки, атестації та реєстрації патентних повірених, а також врахування Розпорядження № 943 та Закону № 2801-IX. | Збір за видачу свідоцтва представника у справах інтелектуальної власності – 400 грн. | Цілі прийняття регуляторного акта будуть досягнуті повною мірою, проблема існувати більше не буде.
Збереження чинних Положень без змін | Вигоди відсутні | Збір за видачу свідоцтва представника у справах інтелектуальної власності – 400 грн. | Проблема продовжує існувати.

Рейтинг | Аргументи щодо переваги обраної альтернативи / причини відмови від альтернативи | Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта
Видання запропонованого проєкту наказу | Вирішення проблеми | 0
Збереження чинних Положень без змін | Існування невирішеної проблеми | Х

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Основним механізмом, який забезпечить розв’язання визначеної проблеми є видання проєкту наказу та відповідно затвердження ним положень про представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених), та нових редакцій положень про Атестаційну комісію НОІВ, про Апеляційну комісію НОІВ, про Державний реєстр представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених).
Проєкт наказу визначає правовий статус патентних повірених їх права та обов’язки, норми етики професійної діяльності патентних повірених, встановлює положення щодо підвищення рівня професійної компетентності, подання документів в електронній формі, набуттям, реалізації і припинення права на зайняття діяльністю патентного повіреного, повноважень, складу та процедур діяльності Атестаційної та Апеляційної комісій, ведення Державного реєстру представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) та надання витягу з нього, визначає порядок видачі свідоцтв представникам у справах інтелектуальної власності (патентним повіреним).
Для впровадження цього регуляторного акта необхідно:
органам державної влади погодити та затвердити запропоновані Положення;
забезпечити інформування суб’єктів господарювання та громадськості про розроблені положення про представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених), про Атестаційну комісію НОІВ, про Апеляційну комісію НОІВ, про Державний реєстр представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) шляхом розміщення їх на офіційному вебсайті Мінекономіки;
особам, на яких поширюється дія акта, після його прийняття дотримуватись вимог, передбачених Положенням.

VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Можливість виконання вимог регуляторного акта оцінюється як висока, оскільки ресурсів, які є у розпорядженні компетентного органу та осіб, на яких поширюватимуться відповідні вимоги, достатньо для їх виконання.
Витрати органів виконавчої влади на виконання вимог регуляторного акта, пов’язані із необхідністю навчання посадових осіб компетентного органу щодо проведення роз’яснювальної роботи серед зацікавлених сторін, є достатніми та будуть здійснені в рамках посадових обов’язків відповідальних осіб.
Розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва наведено у додатку 1 до цього аналізу (Тест малого підприємництва).
Державне регулювання за проєктом наказу не передбачає утворення нового державного органу або нового структурного підрозділу діючого органу.

VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії цього регуляторного акта необмежений, оскільки він регулює відносини, які мають перманентний характер.
Зміна строку дії акта можлива в разі зміни міжнародно-правових актів, рекомендацій відповідних міжнародних організацій чи законодавчих актів України вищої юридичної сили, на виконання яких розроблений цей проєкт наказу.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прогнозованими показниками результативності регуляторного акта є:
а) розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів, цільових фондів – не впливає;
б) кількість суб’єктів господарювання, та/або фізичних осіб, на які поширюватиметься дія акта, не обмежується; 
в) витрати коштів суб’єктів господарювання та/або фізичними особами, не зміняться, оскільки збори за видачу свідоцтва представника у справах інтелектуальної власності передбачені постановою Кабінету Міністрів України від 23.12.2004 № 1716;
г) кількість зареєстрованих представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених) зросте;
ґ) рівень поінформованості суб’єктів господарювання та фізичних осіб з основних положень акта – вище середнього.
Проєкт регуляторного акта розміщено на офіційному вебсайті Мінекономіки за адресою: http://www.me.gov.ua/.
Від запровадження даного регуляторного акта отримуємо загальний позитивний ефект.
Прийняття проєкту акта сприятиме удосконаленню системи правової охорони інтелектуальної власності в частині затвердження нових редакцій положень з питань правового статусу та атестації представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених).
Негативних факторів, які можуть вплинути на запровадження регуляторного акта, не виявлено.
Впровадження та виконання вимог регуляторного акта органами державної влади не потребує додаткових витрат з бюджетів усіх рівнів.
Додержання вимог регуляторного акта не потребує запровадження державного нагляду та контролю.

IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності регуляторного акта буде здійснюватися Мінекономіки та УКРНОІВІ (виконує функції НОІВ) на основі статистичних даних, зокрема, шляхом аналізу отриманих зауважень та пропозицій до нього, їх систематизації відповідно до встановлених показників результативності та статті 10 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Базове відстеження результативності здійснюватиметься протягом року після набрання чинності цим регуляторним актом, але не пізніше дня, з якого починається проведення повторного відстеження результативності цього акта. 
Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься через рік з дня набрання ним чинності, але не пізніше двох років після набрання ним чинності.
Періодичне відстеження результативності регуляторного акту відбуватиметься раз на три роки, починаючи з моменту завершення повторного відстеження результативності, шляхом аналізу статистичних даних та опитування суб’єктів господарювання – учасників ринку. У разі виявлення неврегульованих та проблемних моментів, які передбачається встановити через аналіз якісних показників дії акту, розглядатиметься можливість виправлення таких моментів шляхом внесення відповідних змін.
Для відстеження результативності будуть використовуватися дані, отримані за результатами моніторингу, що здійснюватиметься департаментом інвестицій, інновацій та інтелектуальної власності Мінекономіки та УКРНОІВІ (виконує функції НОІВ).

Перший віце-прем’єр-міністр України – 
Міністр економіки України                                            Юлія СВИРИДЕНКО

____  _____2023 р.