АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження  Правил торговельного обслуговування»	
 
І. Визначення проблеми
Набувши 23.06.2022 статусу кандидата на членство в Європейському Союзі (ЄС), Україною здійснюється подальша підготовка до членства в ЄС, що передбачає завершення всеохоплюючої трансформації всіх сфер життєдіяльності, імплементації норм і стандартів законодавства ЄС в національне законодавство, в тому числі у сфері захисту прав споживачів.
Закон України від 10.06.2023 № 3153-ІХ «Про захист прав споживачів» (далі – Закон № 3153) прийнято Верховною Радою України з метою гармонізації системи захисту прав споживачів в Україні з принципами, підходами та найкращими практиками ЄС.
У Законі № 3153 імплементовано законодавчі акти ЄС у сфері захисту прав споживачів, які спрямовані на врегулювання питань, пов’язаних, зокрема з торговельним обслуговуванням споживачів. 
Так, частиною п’ятою статті 14 Закону № 3153 встановлено, що торговельні приміщення суб’єктів господарювання, в яких вони здійснюють свою діяльність, повинні бути пристосовані до потреб осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення відповідно до державних будівельних норм і правил (ДБН).
Повномасштабна війна, яку розв’язала росія проти України, призвела до значного збільшення осіб з інвалідністю як серед цивільного населення, так і серед військових.  
На сьогодні в Україні налічується 2,7 млн. осіб з інвалідністю, у тому числі              156,0 тис. дітей з інвалідністю. Тобто на кожну 1000 населення припадає 66 осіб з інвалідністю. Це 6,6% від загальної кількості населення (Держстат. Статистичний збірник «Соціальний захист населення України 2022 рік»).
Ураховуючи зростаючу кількість осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (МГН), державою приділяється увага створенню в суспільстві реальних умов для підтримки та активної участі осіб з інвалідністю у суспільному житті, зокрема щодо забезпечення безперешкодного життєвого середовища для цих категорії населення. 
Необхідність вирішення цього питання вже давно назріла, а тим більше вона посилюється внаслідок проведення антитерористичної операції (2014 – 24.02.2022), ведення воєнних дій військами ЗСУ та територіальної оборони, бомбардування мирних міст і сіл, злочинних дій військ російської федерації на окупованих територіях. 
Слід зазначити, що з 01.04.2019 набрали чинності нові  ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд» (наказ Мінрегіону від 30.11.2018  № 327), норми яких враховують потреби осіб з інвалідністю (з порушеннями опорно-рухового апарату, зору, слуху, розумової діяльності) та інших МГН (людей похилого віку, вагітних жінок, батьків з дітьми та інших), а також наведені всі необхідні технічні характеристики влаштування елементів безбар’єрності, а також конкретні візуальні приклади, як це потрібно робити.
Норми ДБН поширюються на проектування, будівництво нових та реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт та технічне переоснащення існуючих житлових будинків, громадських будівель і споруд, а також на розумне їх пристосування з урахуванням потреб осіб з інвалідністю та МГН і є обов’язковими до виконання для всіх юридичних та фізичних осіб.
Доступність торговельних приміщень для осіб з інвалідністю та МГН забезпечується фізичною можливістю, зручністю та безпечністю для входу/виходу до/з приміщень, пересування в них, отримання товарів (послуг).
Відмова в такому пристосуванні є дискримінацією та порушенням норм Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю, що абсолютно неприйнятно для України як цивілізованої європейської держави, особливо в період підготовки до набуття Україною повноправного членства в ЄС. 
На запит суспільства під патронатом Олени Зеленської Урядом було розроблено Національну стратегію із створення безбар’єрного простору в Україні на період до 2030 року (розпорядження Кабінету Міністрів України від 14.04.2021 № 366), спрямовану, зокрема  на створення безбар’єрного середовища для осіб з інвалідністю з визначенням ключових проблем та формуванням рішень для їх розв’язання/мінімізації з урахуванням кращих міжнародних практик країн ЄС, Канади, Сінгапуру, Японії, Великобританії, США.
Реалізація державної політики безбар’єрного середовища передбачає, серед іншого, забезпечення доступності осіб з інвалідністю та інших МГН до об’єктів фізичного оточення, зокрема до торговельних приміщень.
За таких обставин встановлення Законом № 3153 вимоги щодо пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН відповідно до ДБН спрямоване на забезпечення доступності цих категорій громадян до участі в економічному і соціальному житті суспільства та можливості жити гідно.
Сучасною особливістю розміщення об’єктів громадського призначення, зокрема торговельних приміщень в існуючій забудові, стала динамічна зміна власників і орендарів окремих вбудовано-прибудованих приміщень, пов’язана з бажанням отримати бізнесові преференції в умовах швидкої зміни попиту і привабливості приміщень. 
Створення торговельних приміщень здійснюється шляхом реконструкції для пристосування існуючого приміщення під нове призначення або нового будівництва. Облаштування торговельного приміщення здійснюється суб’єктами господарювання відповідно до своїх уявлень, в яких, зазвичай, відсутня необхідність передбачити доступність приміщення для всіх верств населення.
За період повномасштабної військової агресії росії проти України велика кількість роздрібних магазинів, торгових центрів і складських приміщень були пошкоджені або зруйновані, що значною мірою вплинуло на бізнес-клімат.
На сьогодні державою реалізовано низку стабілізуючих заходів, зокрема запроваджено програми фінансової підтримки бізнесу шляхом створення спеціальних фондів для відновлення об’єктів інфраструктури, які постраждали внаслідок військової агресії, запровадження програм фінансової підтримки за рахунок грантів та доступного кредитування («Доступні кредити 5-7-9%» – 5 або 7, або 9% річних процентних ставок для кредитів, наданих на інвестиційні цілі, частково компенсується Фондом розвитку підприємництва). Максимальна сума кредиту (кредитів) для торговельних компанії становить від 60 млн. грн. до 1 млрд. грн., а  фізичнім особам – підприємцям - 3 млн. гривень.
Така державна підтримка спрямована, зокрема на придбання нежитлової нерухомості та/або земельних ділянок для провадження суб’єктом господарювання своєї діяльності, а також здійснення будівництва, реконструкції, ремонту нежитлових приміщень, в яких суб’єкт господарювання провадить основну діяльність і які належать йому на праві власності або користування.
Тому в процесі нового будівництва, реконструкції, реставрації або капітального ремонту торговельного приміщення суб’єктам господарювання потрібно враховувати законодавчо визначену необхідність виконання вимог чинних ДБН, якими передбачена обов’язковість забезпечення доступності торговельного приміщення для осіб з інвалідністю та інших МГН незалежно від його призначення і форми власності. 
Встановлення в Правилах торговельного обслуговування норми щодо пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та МГН відповідно до ДБН обумовлено Законом № 3153, а також виконанням Національного плану дій з реалізації Конвенції про права осіб з інвалідністю на період до 2025 року, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 07.04.2021 № 285 (абзац четвертий підпункту 1 пункту 1 розділу ІІІ).
Ураховуючи, що Конституцією України закріплено стратегічний курс на набуття Україною повноправного членства в ЄС, приведення Порядку провадження торговельної діяльності та правил торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів (постанова Кабінету Міністрів України від 15.06.2006 № 833) у відповідність                 до Закону № 3153 та принципам, підходам та найкращим практикам ЄС щодо створення безбар’єрного середовища сприятиме покращенню торговельного обслуговування споживачів, зокрема осіб з інвалідністю та інших МГН.
У зв’язку з цим, та на виконання пункту 1.5 плану організації підготовки проектів актів та виконання інших завдань, необхідних для реалізації Закону № 3153, розроблено проект постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження  Правил торговельного обслуговування» (далі – постанова).
При цьому, ураховуючи, що Закон № 3153 та постанова набирають чинності одночасно (через один рік з дня опублікування Закону № 3153, але не раніше дня припинення чи скасування воєнного  стану), суб’єктам господарювання надається достатньо часу для вжиття заходів із забезпечення пристосованості торговельних приміщень, в яких вони здійснюють свою діяльність, до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ. 
Основні групи (підгрупи), на які проблема має вплив:
Групи (підгрупи)	Так	Ні	
Громадяни	Так	-	
Держава	Так	-	
Суб’єкти господарювання,	Так	-	
у тому числі суб’єкти малого підприємництва	Так	-	
Врегулювання проблеми не може бути здійснено за допомогою:
ринкових механізмів, оскільки фактор наявності/відсутності інвалідності у споживачів, які обслуговуються в торговельному приміщенні, на пряму не впливає на зміну доходів бізнесу, особливо в умовах відсутності конкуренції, а відтак не спонукатиме бізнес на врегулювання питання пристосованості торговельних приміщень до потреб таких споживачів; 
діючого регуляторного акту, оскільки чинним Порядком провадження торговельної діяльності та правилами торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів (постанова Кабінету Міністрів України від 15.06.2006 № 833)  не передбачено, що торговельні приміщення суб’єктів господарювання, в яких вони здійснюють свою діяльність, повинні бути пристосовані до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН відповідно до ДБН.
ІІ. Цілі державного регулювання   
Метою державного регулювання є:
забезпечення доступності осіб з інвалідністю та інших МГН до торговельних приміщень;
підвищення якості обслуговування осіб з інвалідністю та інших МГН;
покращення міжнародного іміджу держави.
ІІІ. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
1. Визначення альтернативних способів 
Вид альтернативи	Опис альтернативи	
Альтернатива 1
Збереження ситуації, яка існує на цей час. 	Така альтернатива не забезпечує досягнення цілей державного регулювання, передбачених у розділі ІІ Аналізу регуляторного впливу, а також призведе до не виконання вимог Закону № 3153.
	
Альтернатива 2
Мінімізація витрат бізнесу шляхом персонального обслуговування осіб з інвалідністю без  технічного пристосування торговельних приміщень до їх потреб. 

	Така альтернатива не потребуватиме витрат бізнесу, оскільки кошти суб’єктів господарювання не витрачаються на технічне пристосування торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю.
При цьому альтернатива не забезпечує виконання вимог Закону                    № 3153 та ДБН, а також не сприятиме досягненню цілей державного регулювання, передбачених у розділі ІІ Аналізу регуляторного впливу, оскільки передбачає тільки можливість надання працівниками суб’єкта господарювання мінімальної допомоги особам з інвалідністю щодо їх обслуговування (усунення тимчасових перешкод протягом незначного проміжку часу, позачерговість розрахунків, допомога у виборі товару тощо) і  не пов’язана з технічною (конструкційною) пристосованістю торговельного приміщення відповідно до ДБН.
Крім того, така альтернатива не відповідає державній політиці безбар’єрного середовища для осіб з інвалідністю, передбаченої Національною стратегією із створення безбар’єрного простору в Україні на період до 2030 року (розпорядження Кабінету Міністрів України від 14.04.2021 № 366), зокрема щодо забезпечення доступності осіб з інвалідністю до об’єктів фізичного оточення, у тому числі до торговельних приміщень.	
Альтернатива 3
Забезпечення реалізації вимоги Закону № 3153 щодо пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН відповідно до ДБН 	Така альтернатива відповідатиме державній політиці безбар’єрного середовища, зокрема щодо забезпечення доступності осіб з інвалідністю та інших МГН до торговельних приміщень, а також рекомендаціям Комітету ООН з прав людей з інвалідністю щодо імплементації стандартів доступності та впровадження санкцій щодо їх незастосування, оскільки відмова в доступності цим категоріям громадян є дискримінацією, особливо, коли зростає кількість осіб з інвалідністю як серед цивільного населення, так і серед військових, у зв’язку із повномасштабною збройною агресією росії проти України. 
Ураховуючи, що обов’язковість пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН обумовлена ДБН ще з 2019 року, запроваджена норма не тільки сприятиме підвищенню якості обслуговування осіб з інвалідністю, покращенню міжнародного іміджу держави, а й дозволить власникам торговельних приміщень встановлювати ті чи інші засоби доступності для осіб з інвалідністю, виходячи з власних фінансових можливостей.
При цьому неможливість пристосування будівлі для потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ відповідно до ДБН визначається за результатами обстеження будівлі та прилеглої території комісією, до складу якої входять представник органу місцевого самоврядування, фахівець, який має відповідні знання з проектування споруд класу, який відповідає класу будівлі, щодо якої здійснюється обстеження, представник громадськості від органу самоврядування населення, що включає в себе територію, на якій розташована така будівля, що законодавчо закріплено (абзац другий частини п’ятої статті 14 Закону   № 3153).  
Встановлення в Правилах торговельного обслуговування норми щодо пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та МГН відповідно до ДБН спрямоване на забезпечення доступності цих категорій громадян до участі в економічному і соціальному житті суспільства та можливості жити гідно, що відповідає європейським стандартам безбар’єрності.	
2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави:
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
 
	Ситуація залишиться на існуючому рівні.	Витрати на забезпечення діяльності центрів соціального обслуговування, що надають допомогу особам з інвалідністю та іншим МГН.	
Альтернатива 2
	Ситуація залишиться на існуючому рівні.	Невиконання вимог Закону                    № 3153 та ДБН  суперечить державній політиці безбар’єрного середовища для осіб з інвалідністю, міжнародним зобов’язанням України щодо забезпечення доступності осіб з інвалідністю до об’єктів фізичного оточення, у тому числі до торговельних приміщень, і, як наслідок,   не дає  цим категоріям громадян можливості жити гідно, приймаючи участь в економічному і соціальному житті суспільства відповідно до європейських стандартів безбар’єрності.
Витрати на забезпечення діяльності центрів соціального обслуговування, що надають допомогу особам з інвалідністю та іншим МГН.	
Альтернатива 3
	Реалізація міжнародних зобов’язань щодо виконання Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю та вимог національного законодавства стосовно  створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших  МГН, зокрема вимоги Закону № 3153 про пристосованість торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН відповідно до ДБН. 
Покращення міжнародного іміджу держави, оскільки будуть усунені ризики дискримінації осіб з інвалідністю щодо доступності до торговельних приміщень, особливо, коли зростає кількість цієї категорії громадян як серед військових, так і серед цивільного населення, у зв’язку із повномасштабною збройною агресією росії проти України.	Додаткових витрат з Державного бюджету не передбачається
	
Оцінка впливу на сферу інтересів громадян (осіб з інвалідністю та інших МНГ):
Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1
 	Ситуація залишиться на існуючому рівні.	Витрати на допомогу або послуги осіб, що супроводжують осіб з інвалідністю та інших МГН, з доставки товарів та харчових продуктів.	
Альтернатива 2
	Ситуація залишиться на існуючому рівні.		Витрати на допомогу або послуги осіб, що супроводжують осіб з інвалідністю та інших МГН, з доставки товарів та харчових продуктів.	
Альтернатива 3
	Забезпечення доступності до торговельних приміщень осіб з інвалідністю та інших МГН за рахунок їх пристосованості до потреб цих категорій споживачів. 
Наявні неопосередковані вигоди за рахунок соціальної адаптації через можливість відвідувати підприємства торгівлі та громадського харчування.
Зменшення витрат на допомогу або послуги осіб, що супроводжують осіб з інвалідністю та інших МГН, з доставки товарів та харчових продуктів.
Підвищення рівня довіри до суб’єктів господарювання та державної політики щодо безбар’єрності за рахунок імплементації стандартів доступності та впровадження санкцій щодо їх незастосування.	 Відсутні.
  	
Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання*:
Оцінка впливу здійснюватиметься відносно 190 318 суб’єктів господарювання (згідно КВЕД 56.10, 56.30, 47.19, 47.21, 47.22, 47.23, 47.24, 47.29, 47.41, 47.42, 47.43,  47.51, 47.52, 47.53, 47.54, 47.59, 47.61, 47.62, 47.63, 47.64, 47.65, 47.71, 47.72, 47.73, 47.74, 47.75, 47.76, 47.78, 47.79), оскільки припускається, що іншими суб’єктами господарювання дані вимоги вже виконані враховуючи те, що торговельні приміщення, побудовані після 2007 року, пристосовані для потреб осіб з інвалідністю та інших МГН відповідно до ДБН.

Показник	Великі*	Середні*	Малі*	Мікро*	Разом*	
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання, одиниць	- 	- 	38064	152254	190318  	
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків	- 	 -	20	80 	 100	
*За інформацією Держстату (http://www.ukrstat.gov.ua) станом на 01.01.2022.

Вид альтернативи	Вигоди	Витрати	
Альтернатива 1 
		Ситуація залишиться на існуючому рівні. 	Ознайомлення з вимогами регулювання (1 год.Х48 грн) – 48 грн.
Організація виконання вимог регулювання на встановлення пандусу включає:
часові витрати на пошук і обговорення з виконавцем робіт по встановленню пандуса, укладання договору про виконання робіт та оплати вартості робіт, отримання дозвільної документації, організацію обслуговування (300 год.Х48 грн.) – 14400 грн.
середня вартість одного пандусу – 21660 грн.
Загальні витрати в рік на одного суб’єкта господарювання складають – 36108 грн. 
Загальні витрати в рік для всіх суб’єктів  – 6 872 002 344  грн. (190318Х36108 грн.)
Витрати одного суб’єкта господарювання на придбання куточка споживача в середньому становлять 1000 грн.	
Альтернатива 2 
	Ситуація залишиться на існуючому рівні.	Передбачаються витрати в межах фонду заробітної плати працівників суб’єкта господарювання.	
Альтернатива 3
	Унеможливлення притягнення суб’єктів господарювання до  відповідальності, оскільки  надається достатньо часу для вжиття заходів із забезпечення пристосованості торговельних приміщень, в яких вони здійснюють свою діяльність, до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ (Правила торговельного обслуговування  набирають чинності одночасно із Законом                 № 3153 - через один рік з дня опублікування Закону  № 3153, але не раніше дня припинення чи скасування воєнного  стану).
Крім того, законодавча норма щодо обстеження будівлі та прилеглої території комісією надає можливість суб’єкту господарювання отримати обґрунтоване рішення про неможливість пристосування торговельного приміщення для потреб осіб з інвалідністю та інших МГН відповідно до ДБН (стаття 14 Закону № 3153).
Ураховуючи, що державою запроваджено програми фінансової підтримки бізнесу шляхом створення спеціальних фондів для відновлення об’єктів інфраструктури, які постраждали внаслідок військової агресії, запровадження програм фінансової підтримки за рахунок грантів та доступного кредитування 5-7-9%, суб’єкти  господарювання можуть самостійно прогнозувати фінансові витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей. 
Оскільки, державна підтримка суб’єктів господарювання спрямована, зокрема на інвестиційні проекти (придбання нежитлової нерухомості та/або земельних ділянок, здійснення будівництва, реконструкції, ремонту нежитлових приміщень), передбачається економія коштів за рахунок часткової компенсації Фондом розвитку підприємництва процентних ставок за кредитами, наданих на інвестиційні цілі (до рівня 5 або 7, або 9% річних), а також надання Фондом гарантій уповноваженим банкам на забезпечення виконання зобов’язань за кредитами (50% основної суми заборгованості за кредитом суб’єкта господарювання, що належить до діючого бізнесу, а на період воєнного стану – 80%).
З вересня 2023 року для бізнесу на територіях зони високого воєнного ризику (деокупованих територіях) передбачено компенсацію відсотків за програмою доступного кредитування на інвестиційні цілі до рівня 1% на перші два роки та 5% з наступного року,  збільшення строку кредитування до 10 років та ліміту програми до 150 млн. гривень. 
  	Фінансові витрати неможливо обрахувати, оскільки вони будуть різними для кожного суб’єкта господарювання в залежності від використання необхідних елементів доступності для їх торговельних приміщень.
Крім того не визначені кількість торговельних приміщень, які необхідно пристосувати до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ, та  необхідні елементи доступності саме для цих приміщень. 
Суб’єкти  господарювання самостійно визначатимуть витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей.
Прогнозуються витрати суб’єкта господарювання, у зв’язку із запровадженням нових вимог регулювання, лише у перший рік:
ознайомитися з новими вимогами регулювання – 3 год.
Прогнозні витрати на 1-го суб’єкта господарювання складатимуть – 144 грн                 (3Х48 грн).
Загальні витрати для всіх суб’єктів господарювання складатимуть – 27 405 792 грн.          (144Х190318).
У разі розміщення QR-коду замість куточка споживача витрати суб’єкта господарювання залежатимуть від вартості технічної (програмної) підтримки QR-коду.

Сумарні витрати за альтернативами	Сума витрат, гривень	
Альтернатива 1.		
Витрати держави	--	
Витрати суб’єктів господарювання малого підприємництва	6 872 002 344  грн.	
Альтернатива 2.		
Витрати держави	--	
Витрати суб’єктів господарювання малого підприємництва	--	
Альтернатива 3.		
Витрати держави	--	
Витрати суб’єктів господарювання малого підприємництва	27 405 792 грн.*          	
* Витрати на ознайомлення з новими вимогами регулювання. Фінансові витрати неможливо обрахувати, оскільки не визначені кількість торговельних приміщень, які необхідно пристосувати до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ, та  необхідні елементи доступності саме для цих приміщень. Суб’єкти  господарювання самостійно визначатимуть витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей.
ІV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей

Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми)	Бал результативності
(за чотирибальною системою оцінки)	Коментарі щодо присвоєння відповідного балу	
Альтернатива 1
   
	1	Така альтернатива не сприятиме досягненню цілей державного регулювання. Залишається проблема, зазначена у розділі 1 Аналізу регуляторного впливу.	
Альтернатива 2	1	Така альтернатива не забезпечує виконання вимог Закону № 3153 та ДБН, суперечить державній політиці безбар’єрного середовища для осіб з інвалідністю, міжнародним зобов’язанням України щодо забезпечення доступності осіб з інвалідністю до об’єктів фізичного оточення, у тому числі до торговельних приміщень, і, як наслідок,   не дає  цим категоріям громадян можливості жити гідно, приймаючи участь в економічному і соціальному житті суспільства відповідно європейським стандартам безбар’єрності.
Крім того, відмова від пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю є дискримінацією, особливо, коли зростає кількість осіб з інвалідністю як серед цивільного населення, так і серед військових, у зв’язку із повномасштабною збройною агресією росії проти України.
Також альтернатива не сприяє досягненню цілей державного регулювання, оскільки залишається проблема, зазначена у розділі 1 Аналізу регуляторного впливу.  	
Альтернатива 3
   	4	  Така альтернатива є найбільш оптимальною та дозволить: 
забезпечити доступність до торговельних приміщень осіб з інвалідністю та інших МГН за рахунок їх пристосованості до потреб цих категорій споживачів; 
забезпечити соціальну адаптацію осіб з інвалідністю та інших МГН через можливість відвідувати підприємства торгівлі та громадського харчування та самостійно придбавати товари (послуги);
підвищити якість обслуговування осіб з інвалідністю та інших МГН;
покращити міжнародний імідж держави шляхом виконання рекомендацій, викладених у заключних зауваженнях, наданих Комітетом ООН з прав осіб з інвалідністю, до першої доповіді України про виконання Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю на період до 2020 року;
підвищити рівень довіри до суб’єктів господарювання та державної політики щодо безбар’єрності за рахунок імплементації стандартів доступності та впровадження санкцій щодо їх незастосування.
Законодавча норма щодо пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН – це необхідність нашого часу, оскільки кількість осіб з інвалідністю зростає як серед цивільного населення, так і серед військових, у зв’язку із повномасштабною збройною агресією росії проти України.
 Відстрочка виконання вимог регулювання надасть суб’єктам господарювання достатньо часу для вжиття заходів із забезпечення пристосованості торговельних приміщень, в яких вони здійснюють свою діяльність, до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ, що унеможливить притягнення цих суб’єктів до  відповідальності.
Суб’єкти господарювання матимуть можливість самостійно визначати фінансові витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей, оскільки державою запроваджено програми фінансової підтримки бізнесу (створення спеціальних фондів для відновлення об’єктів інфраструктури, які постраждали внаслідок військової агресії, запровадження програм фінансової підтримки за рахунок грантів та доступного кредитування 5-7-9%).
Передбачається економія коштів суб’єктів господарювання за рахунок часткової компенсації Фондом розвитку підприємництва процентних ставок за кредитами, наданих на інвестиційні цілі (до рівня 5 або 7, або 9% річних), а також надання Фондом гарантій уповноваженим банкам на забезпечення виконання зобов’язань за кредитами (50% основної суми заборгованості за кредитом суб’єкта господарювання, що належить до діючого бізнесу, а на період воєнного               стану – 80%).	

 Рейтинг результативності 	Вигоди (підсумок)	Витрати (підсумок)	Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу	
Альтернатива 1
     
	Для держави:
Відсутні
Для громадян:
Відсутні
Для суб’єктів господарювання:
Не потребуватиме витрат бізнесу, оскільки кошти суб’єктів господарювання не витрачаються на технічне пристосування торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю.
	Для держави:
Витрати на забезпечення діяльності центрів соціального обслуговування, що надають допомогу особам з інвалідністю та іншим МГН. 

Для громадян: Витрати на допомогу або послуги осіб, що супроводжують осіб з інвалідністю та інших МГН,
з доставки товарів та харчових продуктів. 

Для суб’єктів господарювання: 
Ознайомлення з вимогами регулювання            (1 год.Х48 грн) – 48 грн.
Організація виконання вимог регулювання на встановлення пандусу включає:
часові витрати на пошук і обговорення з виконавцем робіт по встановленню пандуса, укладання договору про виконання робіт та оплати вартості робіт, отримання дозвільної документації, організацію обслуговування (300 год.Х48 грн.) – 14400 грн.
середня вартість одного пандусу – 21660 грн.
Загальні витрати в рік на одного суб’єкта господарювання – 36108 грн. 
Загальні витрати в рік для всіх суб’єктів  – 
6 872 002 344 грн. (190318Х36108 грн.)
Витрати одного суб’єкта господарювання на придбання куточка споживача в середньому становлять 1000 грн.	Дана альтернатива не забезпечує потреби у розв’язанні проблеми та досягнення встановлених цілей, оскільки у правовому полі діятиме Порядок провадження торговельної діяльності та правила торговельного обслуговування на ринку споживчих товарів, що не узгоджується з вимогою Закону № 3153 про пристосованість торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН відповідно до ДБН.
  Проблема продовжує існувати, що не відповідає міжнародним зобов’язанням щодо виконання Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю,  вимогам національного законодавства стосовно  створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших  МГН.	
Альтернатива 2
	Для держави:
Відсутні
Для громадян:
Відсутні
Для суб’єктів господарювання:
Не потребуватиме витрат бізнесу, оскільки кошти суб’єктів господарювання не витрачаються на технічне пристосування торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю.
Передбачається тільки можливість надання працівниками суб’єкта господарювання мінімальної допомоги особам з інвалідністю щодо їх обслуговування (усунення тимчасових перешкод протягом незначного проміжку часу, позачерговість розрахунків, допомога у виборі товару тощо).    

 	Для держави:
Витрати на забезпечення діяльності центрів соціального обслуговування, що надають допомогу особам з інвалідністю та іншим МГН.
 Невиконання вимог Закону                    № 3153 та ДБН  суперечить державній політиці безбар’єрного середовища для осіб з інвалідністю, міжнародним зобов’язанням України щодо забезпечення доступності осіб з інвалідністю до об’єктів фізичного оточення, у тому числі до торговельних приміщень, і, як наслідок,   не дає  цим категоріям громадян можливості жити гідно, приймаючи участь в економічному і соціальному житті суспільства відповідно до європейських стандартів безбар’єрності.

Для громадян: Витрати на допомогу або послуги осіб, що супроводжують осіб з інвалідністю та інших МГН,
з доставки товарів та харчових продуктів. 

Для суб’єктів господарювання: Передбачаються витрати в межах фонду заробітної плати працівників суб’єкта господарювання.	Дана альтернатива не забезпечує виконання вимог Закону № 3153 та ДБН щодо пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН,  а також не сприятиме досягненню цілей державного регулювання, передбачених у розділі ІІ Аналізу регуляторного впливу. 
 
Проблема продовжує існувати, що не відповідає державній політиці безбар’єрного середовища для осіб з інвалідністю, передбаченої Національною стратегією із створення безбар’єрного простору в Україні на період до 2030 року,  вимогам національного законодавства стосовно  створення безперешкодно
го життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших  МГН,
міжнародним зобов’язанням щодо виконання Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю. 
 	
Альтернатива 3	Для держави: 
Реалізація міжнародних зобов’язань щодо виконання Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю та вимог національного законодавства стосовно  створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших  МГН, зокрема вимоги Закону № 3153 про пристосованість торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН відповідно до ДБН. 
Покращення міжнародного іміджу держави, оскільки будуть усунені ризики дискримінації осіб з інвалідністю щодо доступності до торговельних приміщень, особливо, коли зростає кількість цієї категорії громадян як серед військових, так і серед цивільного населення, у зв’язку із повномасштабною збройною агресією росії проти України.

Для громадян: 
Забезпечення доступності до торговельних приміщень осіб з інвалідністю та інших МГН за рахунок їх пристосованості до потреб цих категорій споживачів. 
Наявні неопосередковані вигоди за рахунок соціальної адаптації через можливість відвідувати підприємства торгівлі та громадського харчування.
Зменшення витрат на допомогу або послуги осіб, що супроводжують осіб з інвалідністю та інших МГН, з доставки товарів та харчових продуктів.
Підвищення рівня довіри до суб’єктів господарювання та державної політики щодо безбар’єрності за рахунок імплементації стандартів доступності та впровадження санкцій щодо їх незастосування.

Для суб’єктів господарювання: 
Унеможливлення притягнення суб’єктів господарювання до  відповідальності, оскільки  надається достатньо часу для вжиття заходів із забезпечення пристосованості торговельних приміщень, в яких вони здійснюють свою діяльність, до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ.
 Можливість самостійно визначати фінансові витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей, оскільки державою запроваджено програми фінансової підтримки бізнесу шляхом створення спеціальних фондів для відновлення об’єктів інфраструктури, які постраждали внаслідок військової агресії, запровадження програм фінансової підтримки за рахунок грантів та доступного кредитування 5-7-9%.
Оскільки, державні програми фінансової підтримки бізнесу спрямовані, зокрема на інвестиційні проекти (придбання нежитлової нерухомості та/або земельних ділянок, здійснення будівництва, реконструкції, ремонту нежитлових приміщень), передбачається економія коштів за розрахунок часткової компенсації Фондом розвитку підприємництва процентних ставок за кредитами, наданих на інвестиційні цілі, а також надання Фондом гарантій уповноваженим банкам на забезпечення виконання зобов’язань за кредитами.
    	Для держави: Додаткових витрат з Державного бюджету не передбачається

Для громадян:
Відсутні.

Для суб’єктів господарювання: 
 Фінансові витрати неможливо обрахувати, оскільки вони будуть різними для кожного суб’єкта господарювання в залежності від використання необхідних елементів доступності для їх торговельних приміщень. 
Крім того не визначені кількість торговельних приміщень, які необхідно пристосувати до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ, та  необхідні елементи доступності саме для цих приміщень.
Суб’єкти  господарювання самостійно визначатимуть витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей.
Прогнозуються витрати суб’єкта господарювання, у зв’язку із запровадженням нових вимог регулювання, лише у перший рік:
ознайомитися з новими вимогами регулювання –                3 год.
Прогнозні витрати на 1-го суб’єкта господарювання складатимуть – 144 грн.                  (3Х48 грн.).
Загальні витрати для всіх суб’єктів господарювання складатимуть – 
27 405 792 грн.          (144Х190318).
	Така альтернатива є найбільш оптимальною та дозволить:
покращити міжнародний імідж держави;
 реалізувати міжнародні зобов’язання щодо виконання Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю та вимог національного законодавства; 
забезпечити доступність до торговельних приміщень осіб з інвалідністю та інших МГН та соціальну адаптацію цих категорій споживачів; 
унеможливити притягнення суб’єктів господарювання до  відповідальності за невиконання вимог законодавства.

Передбачена цією альтернативою пристосованість торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН – це необхідність нашого часу, оскільки кількість осіб з інвалідністю зростає як серед цивільного населення, так і серед військових, у зв’язку із повномасштабною збройною агресією росії проти України.

Передбачається економія коштів суб’єктів господарювання за рахунок державних програм фінансової підтримки бізнесу.

	

 
Рейтинг	Аргументи щодо переваги обраної альтернативи/причини відмови від альтернативи	Оцінка ризику зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта	
Альтернатива 1
 
	Переваги відсутні. Така альтернатива не дозволить досягти цілей державного регулювання, визначених у розділі ІІ Аналізу регуляторного впливу. 	Х	
Альтернатива 2
	Переваги відсутні. Така альтернатива не забезпечує виконання вимог Закону № 3153 та ДБН щодо пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МГН,  а також не сприятиме досягненню цілей державного регулювання, передбачених у розділі ІІ Аналізу регуляторного впливу. 
Проблема продовжує існувати, що не відповідає державній політиці безбар’єрного середовища для осіб з інвалідністю, передбаченої Національною стратегією із створення безбар’єрного простору в Україні на період до 2030 року,  вимогам національного законодавства стосовно  створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших  МГН, міжнародним зобов’язанням щодо виконання Конвенції ООН про права осіб з інвалідністю. 	Х	
Альтернатива 3	Така альтернатива є найбільш оптимальною та дає змогу досягнути поставлених цілей державного регулювання, забезпечити реалізацію міжнародних зобов’язань, покращити міжнародний імідж держави, підвищити якість обслуговування осіб з інвалідністю та інших МНГ.
Дозволить суб’єктам господарювання, які виконують вимоги регулювання з урахуванням державних програм фінансової підтримки бізнесу та власних фінансових можливостей, забезпечити пристосованість торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ відповідно до ДБН. 
Забезпечить економію коштів суб’єктів господарювання за розрахунок часткової компенсації Фондом розвитку підприємництва процентних ставок за кредитами, наданих на інвестиційні цілі, а також надання Фондом гарантій уповноваженим банкам на забезпечення виконання зобов’язань за кредитами.	Ризики зовнішніх чинників на дію запропонованого регуляторного акта, відсутні.	
V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми 
Механізмами, які забезпечать розв’язання проблеми, є:
Забезпечення пристосованості торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ відповідно до ДБН.
При цьому, розв’язання визначених в розділі І Аналізу регуляторного впливу проблем забезпечать такі заходи:
Організаційні заходи для впровадження регулювання:
Для впровадження постанови необхідно забезпечити інформування громадськості та суб’єктів господарювання про вимоги регуляторного акта шляхом його оприлюднення у засобах масової інформації та розміщенні на Урядовому порталі.
Заходи, які необхідно здійснити суб’єктам господарювання:
1) ознайомитися з вимогами регулювання (пошук та опрацювання регуляторного акту в мережі Інтернет);
2) організувати виконання вимог регулювання.
 VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги
Реалізація постанови не потребуватиме додаткових бюджетних витрат і ресурсів на адміністрування регулювання органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу).
Відповідно, розрахунок витрат на виконання вимог регуляторного акта для органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування згідно з додатком 3 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2004 № 308 (далі – Методика проведення аналізу впливу регуляторного акта), не проводився.
 Витрати великих та середніх суб’єктів господарювання не передбачаються, оскільки не передбачається запровадження нового обов’язкового регулювання, а тому розрахунок витрат згідно з додатком 2 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта не проводився. Розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва здійснювався згідно з додатком 4 до Методики проведення аналізу впливу регуляторного акта (Тест малого підприємництва) та додається. 
Оцінка вигод і витрат для суб’єктів господарювання здійснена в рамках розділу III Аналізу регуляторного впливу (Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей).
VII. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії постанови встановлюється на необмежений термін, оскільки він регулює відносини, які мають пролонгований характер. Зміна строку дії постанови можлива в разі зміни міжнародно-правових актів чи законодавчих актів України вищої юридичної сили на виконання яких розроблений цей проект регуляторного акта. 
Строк набрання чинності постанови – набиратиме чинності одночасно з набранням чинності Законом № 3153-IX, але не раніше дня її опублікування.

VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прогнозними значеннями показників результативності постанови є:
1. Розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних із дією постанови – додаткових надходжень не передбачається.
2. Кількість суб’єктів господарювання, на яких поширюється дія постанови – орієнтовно 190 318 одиниць.
3. Розмір коштів і час, які витрачаються суб’єктами господарювання у зв’язку із виконанням вимог постанови – низький.
4. Розмір коштів, які витрачатимуться суб’єктом господарювання на ознайомлення з новими вимогами регулювання – 144 грн. Фінансові витрати суб’єкта господарювання на пристосування торговельних приміщень до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ неможливо обрахувати, оскільки вони будуть різними для кожного суб’єкта господарювання в залежності від використання необхідних елементів доступності для їх торговельних приміщень.
5. Кількість часу, який витрачатиметься суб’єктом господарювання у зв’язку з ознайомленням з вимогами постанови – 3 години.
Визначення результативності постанови передбачається шляхом моніторингу звернень суб’єктів господарювання та споживачів, на яких поширюється дія постанови. 
Показниками результативності постанови є:
кількість звернень суб’єктів господарювання, які надійдуть у зв’язку з дією постанови;
кількість звернень споживачів, які надійдуть у зв’язку з дією постанови;
кількість проведених Держпродспоживслужбою заходів державного нагляду (контролю) за зверненнями споживачів, які надійдуть у зв’язку з дією постанови.
Кількісні значення показників буде визначено статистичним методом під час проведення базового відстеження.
6. Рівень поінформованості суб’єктів господарювання і фізичних осіб – високий. Проект постанови та відповідний Аналіз регуляторного впливу оприлюднено на офіційному веб-сайті Мінекономіки.
IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності постанови здійснюватиметься шляхом проведення базового, повторного та періодичного відстежень статистичних показників результативності постанови, визначених під час проведення аналізу впливу постанови. 
Базове відстеження результативності цієї постанови здійснюватиметься після набрання ним чинності, для цього використовуватимуться виключно статистичні показники. 
Повторне відстеження результативності постанови здійснюватиметься через рік з дня набрання чинності цією постановою, але не пізніше двох років після набрання нею чинності. За результатами даного відстеження відбудеться порівняння показників базового та повторного відстеження.
Періодичне відстеження результативності буде здійснюватися один раз на три роки починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цієї постанови. 
Вид даних, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження                  результативності – статистичні.
У разі надходження пропозицій та зауважень щодо вирішення неврегульованих або проблемних питань буде розглядатись необхідність внесення відповідних змін.
Відстеження результативності постанови буде здійснюватися Мінекономіки протягом усього терміну його дії шляхом розгляду пропозицій та зауважень, які надійдуть до Міністерства. 
Строк виконання заходів 30 робочих днів.

Перший віце-прем’єр-міністр України –
Міністр економіки України                                                      Юлія СВИРИДЕНКО

_____  ____________  2024 р.

Додаток до аналізу регуляторного впливу проекту постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Правил торговельного обслуговування»

ТЕСТ
малого підприємництва (М-Тест)
1. Консультації з представниками мікро- та малого підприємництва щодо оцінки впливу регулювання
Консультації щодо визначення впливу запропонованого регулювання на суб’єктів малого підприємництва та визначення детального переліку процедур, виконання яких необхідно для здійснення регулювання, проведено у період з 10.08.2023 по 27.11.2023 та з 11.12.2023 по 15.02.2024.
№ з/п	Вид консультації (публічні консультації прямі (круглі столи, наради, робочі зустрічі тощо), інтернет-консультації прямі (інтернет-форуми, соціальні мережі тощо), запити (до підприємців, експертів, науковців тощо)	Кількість учасників консультацій, осіб	Основні результати консультацій (опис)	
1.	Робочі зустрічі з експертами Офісу ефективного регулювання (BRDO)

	2	Запропоноване регулювання сприймається.
Отримано інформацію щодо орієнтовної кількості суб’єктів малого та мікропідприємництва на яких поширюватимуться вимоги запропонованого регулювання, проаналізовано нормативно-правові акти, які регулюють вказану проблематику.	
2.	Телефонні розмови з суб’єктами малого підприємництва

	2	Запропоноване регулювання  сприймається.
Отримано інформацію про те, що для виконання вимог регулювання необхідно:
- здійснити витрати на процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання. В середньому витрачається 3 години;
- виконати вимоги регулювання. В  середньому може бути витрачено від 6 до 9 місяців.
Суб’єкти  господарювання самостійно визначатимуть витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей.	
3.	Ознайомлення з інформацією на веб-сайтах суб’єктів господарювання 	3	Отримано інформацію щодо умов здійснення торговельної діяльності	

2. Вимірювання впливу регулювання на суб’єктів малого підприємництва (мікро- та малі):
кількість суб’єктів малого підприємництва, на яких поширюється регулювання: 190318 одиниць, у тому числі малого підприємництва – на 38064 одиниці та мікропідприємництва – 152254 одиниць;
питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких проблема справляє вплив 100 %.
	3. Розрахунок витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання вимог регулювання
№ з/п	Найменування оцінки	У перший рік (стартовий рік впровадження регулювання)	Періодичні (за наступний рік)	Витрати за п’ять років	
Оцінка «прямих» витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання
 регулювання*	
1	Придбання необхідного обладнання (пристроїв, машин, механізмів)	0	0	0	
2	Процедури повірки та/або постановки на відповідний облік у визначеному органі державної влади чи місцевого самоврядування	0	0	0	
3	Процедури експлуатації обладнання (експлуатаційні витрати - витратні матеріали)	0	0	0	
4	Процедури обслуговування обладнання (технічне обслуговування)	0	0	0	
5	Інші процедури 	0	0	0	
6	Разом, гривень	0	0	0	
7	Кількість суб’єктів господарювання, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць	190318
	190318
(припускаємо, що кількість суб’єктів малого підприємництва залишиться на рівні першого року впровадження регулювання)	190318
(припускаємо, що кількість суб’єктів малого підприємництва залишиться на рівні першого року впровадження регулювання)	
8	Сумарно, гривень	0	0	0	
* Фінансові витрати неможливо обрахувати, оскільки не визначені кількість торговельних приміщень, які необхідно пристосувати до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ, та  необхідні елементи доступності саме для цих приміщень. Суб’єкти  господарювання самостійно визначатимуть витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей.	
Оцінка вартості адміністративних процедур суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування	
9	Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання	3 години (час, який
витрачається суб’єктом малого підприємництва на пошук нормативно-правового акту в мережі  Інтернет та ознайомлення з ним; за результатами консультацій) Х 48 грн. = 
144 грн.
	0,00 (припущено, що суб’єкт малого підприємництва повинен виконувати вимоги регулювання лише в перший рік; за результатами консультацій)	144 грн. (витрати на пошук нормативно-правового акту в мережі  Інтернет у перший рік) + 0,00 грн. (витрати на  пошук нормативно-правового акту в мережі  Інтернет у наступний рік) Х 4 роки = 144 грн.	
10	Процедури організації виконання вимог регулювання 	0	0	0	
11	Процедури офіційного звітування	0	0	0	
12	Процедури щодо забезпечення процесу перевірок	0	0	0	
13	Інші процедури  	0	0	0	
14	Разом, гривень	144 грн.	Х	144 грн	
15	Кількість суб’єктів малого підприємництва, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць	190318	190318
(припускаємо, що кількість суб’єктів малого підприємництва залишиться на рівні першого року впровадження регулювання)	190318
(припускаємо, що кількість суб’єктів малого підприємництва залишиться на рівні першого року впровадження регулювання)	
16	Сумарно, гривень	27 405 792 грн.	Х	27 405 792 грн.	
Бюджетні витрати на адміністрування регулювання суб’єктів малого підприємництва
Державні органи не здійснюють облік суб’єктів малого підприємництва, які здійснюють торговельне обслуговування.

Процедура регулювання суб’єктів малого підприємництва (розрахунок на одного типового суб’єкта господарювання малого підприємництва - за потреби окремо для суб’єктів малого та мікро-підприємництва)	Планові витрати часу на процедуру	Вартість часу співробітника органу державної влади відповідної категорії (заробітна плата)	Оцінка кількості процедур за рік, що припадають на одного суб’єкта	Оцінка кількості  суб’єктів, що підпадають під дію процедури регулювання	Витрати на адміністрування регулювання* (за рік), гривень	
1. Облік суб’єкта господарювання, що перебуває у сфері регулювання	Х	Х	Х	Х	Х	
2. Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі:	Х	Х	Х	Х	Х	
камеральні	Х	Х	Х	Х	Х	
виїзні	Х	Х	Х	Х	Х	
3. Підготовка, затвердження та опрацювання одного окремого акта про порушення вимог регулювання	Х	Х	Х	Х	Х	
4. Реалізація одного окремого рішення щодо порушення вимог регулювання	Х	Х	Х	Х	Х	
5. Оскарження одного окремого рішення суб’єктами господарювання	Х	Х	Х	Х	Х	
6. Підготовка звітності за результатами регулювання	Х	Х	Х	Х	Х	
7. Інші адміністративні процедури 	Х	Х	Х	Х	Х	
Разом за рік	Х	Х	Х	Х	Х	
Сумарно за п’ять років	Х	Х	Х	Х	Х	
* Вартість витрат, пов’язаних з адмініструванням процесу регулювання державними органами, визначається шляхом множення фактичних витрат часу персоналу на заробітну плату спеціаліста відповідної кваліфікації та на кількість суб’єктів, що підпадають під дію процедури регулювання, та на кількість процедур за рік.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу).
4. Розрахунок сумарних витрат суб’єктів малого підприємництва, що виникають на виконання вимог регулювання

№ з/п	Показник	Перший рік регулювання (стартовий)	За п’ять років	
1.	Оцінка «прямих» витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання регулювання*	0	0	
2.	Оцінка вартості адміністративних процедур для суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування	27 405 792	27 405 792	
3.	Сумарні витрати малого підприємництва на виконання запланованого  регулювання	27 405 792	27 405 792	
4.	Бюджетні витрати  на адміністрування регулювання суб’єктів малого підприємництва	0	0	
5.	Сумарні витрати на виконання запланованого регулювання	27 405 792	27 405 792	
* Фінансові витрати неможливо обрахувати, оскільки не визначені кількість торговельних приміщень, які необхідно пристосувати до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ, та  необхідні елементи доступності саме для цих приміщень. Суб’єкти  господарювання самостійно визначатимуть витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей.
5. Розроблення корегуючих (пом’якшувальних) заходів для малого підприємництва щодо запропонованого
Закон України від 10.06.2023 № 3153-ІХ «Про захист прав споживачів» та постанова набирають чинності одночасно (через один рік з дня опублікування Закону № 3153, але не раніше дня припинення чи скасування воєнного  стану), суб’єктам господарювання надається достатньо часу для вжиття заходів із забезпечення пристосованості торговельних приміщень, в яких вони здійснюють свою діяльність, до потреб осіб з інвалідністю та інших МНГ відповідно до взятих Україною міжнародних зобов’язань щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями.
Передбачається економія коштів суб’єктів господарювання за рахунок часткової компенсації Фондом розвитку підприємництва процентних ставок за кредитами, наданих на інвестиційні цілі (до рівня 5 або 7, або 9% річних), а також надання Фондом гарантій уповноваженим банкам на забезпечення виконання зобов’язань за кредитами (50% основної суми заборгованості за кредитом суб’єкта господарювання, що належить до діючого бізнесу, а на період воєнного стану – 80%). Суб’єкти господарювання матимуть можливість самостійно визначати фінансові витрати на виконання вимог регулювання, виходячи з власних фінансових можливостей, оскільки державою запроваджено програми фінансової підтримки бізнесу.
Крім того, постанова спрямована на забезпечення виконання норм акту вищої юридичної сили.
_____________________