Author: TUF GAMING

ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА
до проекту Закону України “Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного ринкового нагляду та системи технічного регулювання відповідно до вимог Європейського Союзу”
 (далі – проект Закону)

1. Мета 
Проект Закону розроблено на виконання підпункту 2 пункту 1 Плану заходів щодо розвитку системи технічного регулювання на період до 2025 року, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 22.09.2021 
№ 1145, з метою приведення законодавства України про державний ринковий нагляд у відповідність до законодавства Європейського Союзу та гармонізації вимог щодо введення в обіг (реалізації) нехарчової продукції з принципами та практиками ЄС, а також удосконалення системи технічного регулювання. 

 2. Обґрунтування необхідності прийняття акта
Підписавши Угоду про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони (далі – Угода про асоціацію між Україною та ЄС) Україна взяла на себе зобов’язання вжити необхідні заходи з метою поступового досягнення відповідності свого законодавства, з технічними регламентами Європейського Союзу (далі – ЄС), серед іншого з системою ринкового нагляду ЄС та дотримуватися принципів та практик, викладених в актуальних рішеннях та регламентах ЄС (стаття 56 Угоди про асоціацію між Україною та ЄС), зокрема:
Рішення Європейського Парламенту і Ради № 768/2008/ЄС від 09.07.2008 про загальну структуру (систему) маркетингу продукції та анулювання Рішення Ради № 93/465/ЄЕС (далі – Рішення 768);
Регламент Європейського Парламенту і Ради № 765/2008/ЄС 
від 09.07.2008 про встановлення вимог для акредитації і ринкового нагляду, що стосується торгівлі продукцією, та анулювання Регламенту (ЄЕС) № 339/93 (далі – Регламент 765).
З метою впровадження європейських принципів забезпечення безпечності продукції прийнято Закон України “Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції”, який розроблено на основі положень Рішення 768 та Регламенту 765.
У зв’язку з проблемами глобалізації ринку та подальшим ускладненням ланцюгів постачання продукції, а також зростанням обсягів продукції, що  пропонується для продажу онлайн кінцевим споживачам, перед ЄС постало питання посилення регуляторних заходів для забезпечення безпеки споживачів.
З цією метою ЄС було переглянуто законодавство у сфері ринкового нагляду та прийнято Регламент Європейського Парламенту і Ради (ЄС) № 2019/1020 від 20.06.2019 про ринковий нагляд та відповідність продуктів, а також про внесення змін до Директиви 2004/42/ЄС та Регламенту (ЄС) № 765/2008 і Регламенту (ЄС) № 305/2011 (далі – Регламент 1020), застосування положень якого країнами-членами ЄС почалося з 16.07.2021.
Угодою про асоціацію між Україною та ЄС передбачено укладення Угоди про оцінку відповідності та прийнятність промислових товарів (АСАА), що має пріоритетне значення для України у відносинах з ЄС та забезпечить відкриття доступу промислової продукції України на ринки країн ЄС на основі взаємного визнання результатів робіт з оцінки відповідності на цю продукцію (так званий “промисловий безвіз”).
З метою визначення стану готовності інфраструктури якості України до укладення Угоди АСАА з жовтня 2020 року проводиться попередня оціночна місія ЄС щодо готовності інфраструктури якості України до укладення Угоди АСАА, одним із елементів якої є державний ринковий нагляд. 
На початку червня 2021 року завершено першу фазу попередньої оціночної місії ЄС щодо адаптації горизонтального та вертикального законодавства інфраструктури якості України до актів законодавства ЄС та отримано позитивну оцінку європейських експертів щодо високого ступеня адаптації законодавства України до законодавства ЄС (понад 85%).
З огляду на зазначене, Україна виконала більшу частину зобов’язань, але у зв’язку з прийняттям Регламенту 1020 законодавство України в сфері державного ринкового нагляду потребує перегляду відповідно до європейських вимог.
За результатами аналізу положень Регламенту 1020 встановлено, що 20% цих положень потребують імплементації в законодавство України, 25% – вже враховані в законодавстві Україні, 55% – не потребують врахування, оскільки положення Регламенту стосуються регулювання відносини між Європейською Комісією та державами-членами ЄС. 
На сьогодні спостерігається неврегульованість питання безпечності продукції, що реалізується через інтернет-магазини чи інші способи дистанційної торгівлі, відсутність дієвих механізмів захисту споживачів та суб’єктів господарювання від недобросовісної конкуренції під час онлайн продажів.
За результатами аналізу звернень споживачів про порушення їх прав при купівлі продукції через інтернет-магазини існують випадки наявності недостовірної інформації про продукцію, її споживчі властивості, зустрічаються випадки відсутності відомостей про суб’єкта господарювання, достатні для його ідентифікації. Така інтернет-торгівля призводить до реалізації  продукції, що може становити потенційні ризики для здоров’я і безпеки кінцевих користувачів, загрозу чесній та добросовісній конкуренції, ставити під загрозу суспільні інтереси та підтримувати інші види незаконної діяльності. 
Тому необхідно забезпечити, щоб ринковий нагляд було організовано з однаковою дієвістю як для продукції, що надається на ринку офлайн, так і для продукції, що надається онлайн.
У зв’язку з цим, проектом Закону, відповідно до Регламенту 1020, передбачено поширення інструментів державного ринкового нагляду на інтернет-торгівлю чи інші способи дистанційної торгівлі.
Крім того більш справедливий єдиний ринок дасть змогу забезпечити рівні конкурентні умови для всіх суб’єктів господарювання та захист від недобросовісної конкуренції. 
Для цього необхідно посилювати заходи із забезпечення дотримання вимог законодавства. Належна співпраця між суб’єктами господарювання та органами державного ринкового нагляду є ключовим елементом, що дасть змогу здійснювати негайні втручання та коригувальні дії щодо продукції, яка становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, чому в ЄС приділяється першочергова увага. Відповідно до положень Регламенту 1020 для деяких видів продукції запроваджується вимога того, щоб щодо неї був наявний відповідний суб’єкт господарювання, який є резидентом України та/або Європейського Союзу, аби органи державного ринкового нагляду могли адресувати йому запити, включно із запитами про надання інформації стосовно відповідності продукції встановленим вимогам, та щоб такий суб’єкт господарювання міг співпрацювати з органами державного ринкового нагляду для забезпечення того, щоб у випадках невідповідності вживалися негайні коригувальні дії. 
Суб’єктами господарювання, які мають виконувати такі завдання, є: 
1) виробник; 2) імпортер, у разі, якщо виробник не є резидентом України та/або Європейського Союзу; 3) уповноважений представник, який має від виробника письмове доручення, що призначає уповноваженого представника на виконання певних завдань, від імені виробника; 4) надавач послуг фулфілменту – якщо жодний із суб’єктів господарювання, зазначених вище, не є резидентом України та/або Європейського Союзу. 
Наявність такої вимоги резидентства України та/або Європейського Союзу є обов’язковою не для всіх, а лише для певних видів продукції, що характеризуються підвищеною небезпекою для споживача. Передбачається визначити перелік таких видів продукції постановою Кабінету Міністрів України на основі переліку, що міститься у Регламенті 1020. Зокрема, це стосується такої продукції, як будівельні вироби, засоби індивідуального захисту, іграшки, піротехнічні вироби, обладнання, що працює під тиском, прилади, що працюють на газоподібному паливі, радіообладнання, електрообладнання тощо. 
З метою полегшення перевірок по всьому ланцюгу постачання відповідно до нових вимог ЄС на продукції необхідно наводити контактну інформацію суб’єктів господарювання, які мають конкретні завдання стосовно такої продукції.
У зв’язку з цим законопроектом на основі відповідних положень Регламенту 1020 передбачається визначити завдання суб’єктів господарювання  стосовно певних видів продукції.
Розвиток електронної комерції створює певні труднощі для органів державного ринкового нагляду стосовно перевірки відповідності продукції, що пропонується для продажу онлайн, та стосовно дієвого забезпечення дотримання встановлених вимог. 
У зв’язку з цим, проектом Закону відповідно до вимог Регламенту 1020 пропонується поширити можливість здійснення державного ринкового нагляду на нові категорії суб’єктів господарювання, а саме: надавачів послуг з виконання замовлень (надавачів послуг фулфілменту), надавачів послуг інформаційного суспільства.
Довідково:
У результаті включення надавачів послуги фулфілменту до сфери дії цього проекту Закону органи ринкового нагляду матимуть змогу краще виконувати свої функції стосовно нових форм господарської діяльності для забезпечення безпеки споживачів та належного функціонування внутрішнього ринку, зокрема і в тих випадках, у яких щодо одних продуктів суб’єкт господарювання діє як імпортер, а щодо інших — як надавач послуг з виконання замовлень (надавач послуг фулфілменту).
З метою залучення органів місцевого самоврядування, громадських та інших організацій для забезпечення додержання встановлених вимог, встановленню невідповідності, підвищенню обізнаності та наданню рекомендацій стосовно встановлених вимог щодо конкретних видів продукції запропоновано можливість укладання угод про здійснення спільної діяльності між органами ринкового нагляду та іншими органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування або з об’єднаннями суб’єктів господарювання чи кінцевих користувачів. Така практика виявила свою ефективність у державах-членах ЄС і тепер її закріплення вимагається на рівні законодавства ЄС у Регламенті 1020. 
Для запровадження в Україні вимог і підходів до ринкового нагляду, що містяться у новітньому законодавстві ЄС, на виконання підпункту 2 пункту 1 Плану заходів щодо розвитку системи технічного регулювання на період до 2025 року, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 22.09.2021 № 1145-р, та для сприяння укладенню Угоди АСАА між Україною та ЄС розроблено проект Закону. 

3. Основні положення проекту акта
Проектом Закону пропонується імплементувати всі актуальні для України норми Регламенту 1020 в національне законодавство про державний ринковий нагляд, зокрема щодо:
- запровадження ринкового нагляду за продукцією, що реалізується через інтернет чи за допомогою інших способів дистанційної торгівлі. При цьому чітко регламентовано порядок проведення перевірок характеристик продукції, що надається на ринку через торгівлю онлайн чи за допомогою інших способів дистанційної торгівлі;
- розширення переліку осіб, на яких поширюється державний ринковий нагляд, а саме: надавач послуг з виконання замовлень (надавач послуг фулфілменту), надавач послуг інформаційного суспільства;
- визначення певних завдань суб’єктів господарювання стосовно окремих видів продукції, на яку поширюється дія певних технічних регламентів на основі переліку, що міститься у Регламенті 1020;
- запровадження відповідно до європейських підходів вимоги щодо необхідності складання національної стратегії ринкового нагляду;
- визначення повноважень органів ринкового нагляду у разі виявлення ними порушень, що можуть мати наслідком серйозну та непоправну шкоду для кінцевого користувача через невідповідність  продукції, що реалізується через інтернет чи за допомогою інших способів дистанційної торгівлі; 
- надання відповідно до європейських вимог можливості об’єднанням суб’єктів господарювання або споживачів укладати угоди про здійснення спільної діяльності з органами ринкового нагляду;
- запровадження відповідно до практики органів ринкового нагляду держав-членів ЄС можливості відбору на безоплатній основі зразків продукції, щодо яких передбачено проведення експертизи (випробування) методами неруйнівного контролю з поверненням таких зразків власнику, якщо не було виявлено невідповідності. При цьому на органи ринкового нагляду покладається обов’язок забезпечення належного зберігання та транспортування таких зразків.
Крім того, проектом Закону за результатами правозастосування законодавства України про державний ринковий нагляд удосконалено (регламентовано) порядок дій органів ринкового нагляду під час проведення перевірки за місцезнаходженням органу ринкового нагляду, у разі відмови суб’єкта господарювання отримати примірник акта перевірки, складання протоколу про вчинення порушення. Термінологія щодо адміністративних актів, які приймаються органами ринкового нагляду, приведена у відповідність до Закону України “Про адміністративну процедуру”, а також окреслене співвідношення між цим Законом та Законом України “Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції”.
Крім того, пропонується внести зміни до:
- Закону України “Про надання будівельної продукції на ринку” з метою:
 приведення його у відповідність до Регламенту 1020, врегулювання питання застосування до призначених органів з оцінки відповідності деяких норм Закону України “Про технічні регламенти та оцінку відповідності”, а також виправлення технічних помилок; 
надання виробнику можливості застосовувати на його вибір вимоги Закону України “Про надання будівельної продукції на ринку” або вимоги технічного регламенту будівельних виробів (продукції), затвердженого Кабінетом Міністрів України, на період до 31 грудня 2025 року;
- Закону України “Про технічні регламенти та оцінку відповідності” з метою удосконалення практичного застосування окремих його положень, зокрема уточнення термінології, встановлення положень щодо офіційного опублікування текстів технічних регламентів, уточнення вимог до призначених органів з оцінки відповідності;
- Закону України “Про загальну безпечність нехарчової продукції” з метою уточнення дій суб’єкта господарювання у разі несплати ним штрафу в зазначений строк і виправлення технічних помилок; 
- Закону України “Про Національну поліцію” в частині надання поліції  повноважень забезпечувати здійснення посадовими особами органів державного ринкового нагляду та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, їх законної діяльності.

4. Правові аспекти
У цій сфері правового регулювання діють такі акти законодавства:
Угода про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, Регламент Європейського Парламенту і Ради (ЄС) № 2019/1020 від 20.06.2019 про ринковий нагляд та відповідність продуктів, а також про внесення змін до Директиви 2004/42/ЄС та Регламенту (ЄС) № 765/2008 і Регламенту (ЄС) № 305/2011, Закон України “Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції”, Закон України “Про технічні регламенти та оцінку відповідності”, Закон України “Про надання будівельної продукції на ринку”, Закон України “Про загальну безпечність нехарчової продукції”, Закон України “Про Національну поліцію”, Закон України “Про адміністративну процедуру” (набирає чинності 15.12.2023), Митний кодекс України.

5. Фінансово-економічне обґрунтування
Реалізація акта не потребуватиме додаткових витрат державного та/або місцевих бюджетів.

6. Позиція заінтересованих сторін
Проект Закону не стосується питань функціонування місцевого самоврядування, прав та інтересів територіальних громад, місцевого та регіонального розвитку, соціально-трудової сфери, прав осіб з інвалідністю, функціонування і застосування української мови як державної, і не потребує розгляду уповноваженими представниками всеукраїнських асоціацій органів місцевого самоврядування чи відповідних органів місцевого самоврядування, Уповноваженим Президента України з прав людей з інвалідністю, Урядовим уповноваженим з прав осіб з інвалідністю та всеукраїнськими громадськими організаціями осіб з інвалідністю, їх спілками, Уповноваженим із захисту державної мови.
Проект Закону не стосується сфери наукової та науково-технічної діяльності і не потребує розгляду Науковим комітетом Національної ради з питань розвитку науки і технологій.
_Проект _акта _оприлюднено _на _офіційному _сайті _Міністерства _економіки _України _(www.me.gov.ua).

7. Оцінка відповідності
Проект Закону містить положення, що стосуються зобов’язань України у сфері європейської інтеграції відповідно до Угоди про асоціацію між Україною та ЄС.
Проектом Закону передбачено імплементацію положень Регламенту 1020.
У проекті Закону відсутні положення що: 
стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод;
впливають на забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків;
містять ризики вчинення корупційних правопорушень та правопорушень, пов’язаних з корупцією;
створюють підстави для дискримінації.
Громадська антикорупційна, громадська антидискримінаційна та громадська гендерно-правова експертизи проекту Закону не проводились.
Проект Закону буде направлено до Національного агентства з питань запобігання корупції для визначення необхідності проведення антикорупційної експертизи.

8. Прогноз результатів
Прийняття акта:
забезпечуватиме здійснення державного ринкового нагляду у відповідності до вимог ЄС, що сприятиме подальшому прискоренню інтеграційних процесів наближення українського ринку до внутрішнього ринку ЄС та укладенню Угоди АСАА (“промисловий безвіз”) між Україною та ЄС;
сприятиме наданню на ринку України продукції, що відповідає встановленим до неї вимогам незалежно від того, вводиться продукція в обіг через офлайнові чи онлайнові засоби, та незалежно від того, вироблена вона в Україні чи ні;
передбачає адаптацію українського законодавства до законодавства ЄС – до перевірки додержання встановлений вимог до продукції будуть застосовуватися такі ж вимоги, як в ЄС;
забезпечуватиме, що неухильне дотримання всіма суб’єктами господарювання вимог законодавства в сфері державного ринкового нагляду  буде підґрунтям для належного захисту суспільних інтересів і створення умов для добросовісної конкуренції.
Реалізація акта не матиме впливу на розвиток регіонів, підвищення чи зниження спроможності територіальних громад; ринок праці, рівень зайнятості населення; громадське здоров’я, покращення чи погіршення стану здоров’я населення або його окремих груп; екологію та навколишнє природне середовище, обсяг природних ресурсів, рівень забруднення атмосферного повітря, води, земель, зокрема забруднення утвореними відходами, інші суспільні відносини.
Реалізація акта матиме вплив на інтереси заінтересованих сторін:

Заінтересована
сторона

Вплив реалізації акта на заінтересовану сторону

Пояснення очікуваного впливу

Держава | Позитивний | Виконання Україною зобов’язань у сфері ринкового нагляду, які взяті нею за Угодою про асоціацію між Україною та ЄС, сприяння укладенню Угоди АСАА (“промисловий безвіз”) між Україною та ЄС. Підвищення ефективності здійснення ринкового нагляду стосовно продукції, що  введена в обіг або реалізується на ринку, як через офлайн, так і через онлайн.
Суб’єкт господарювання | Позитивний | Стимулювання суб’єктів господарювання до введення в обіг та реалізації продукції  відповідно до встановлених вимог. Забезпечення функціонування внутрішнього ринку на основі чесної та добросовісної конкуренції, захисті суб’єктів господарювання від конкурентів, що виробляють дешеву, але небезпечну та невідповідну продукцію.
Споживач | Позитивний | Забезпечення споживчого ринку продукцією, що відповідає встановленим вимогам та є безпечною. Продукція, що купується споживачем через інтернет може також перевірятися органом державного ринкового нагляду на відповідність її вимогам, як і продукція куплена на ринку офлайн, зокрема за скаргами такого споживача.

Перший віце-прем'єр-міністр України – 
Міністр економіки України                                              Юлія СВИРИДЕНКО

“___” ___________ 202   р.