АНАЛІЗ РЕГУЛЯТОРНОГО ВПЛИВУ
до проекту постанови Кабінету Міністрів України 
“Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель
товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України
“Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану
в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування”
I. Визначення проблеми
Відносини у сфері публічних закупівель регулюються Законом України “Про публічні закупівлі” (далі – Закон), який визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об’єднаних територіальних громад.
Законом створені умови для ефективного та прозорого здійснення закупівель на конкурентній основі із використанням електронної системи закупівель (далі –ЕСЗ), яка є загальнодоступною, та дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених статтею 5 Закону, зокрема принципів відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель, максимальної економії, ефективності, недискримінації учасників та рівного ставлення до них. 
Поряд з цим у зв’язку зі збройною агресією Російської Федерації з 24 лютого 2022 року в Україні запроваджено правовий режим воєнного стану згідно 
з Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 “Про введення воєнного стану в Україні” (зі змінами).
Наразі публічні закупівлі здійснюються відповідно до Закону та постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 р. № 169 “Деякі питання здійснення оборонних та публічних закупівель товарів, робіт і послуг в умовах воєнного стану” (далі – постанова КМУ № 169), що розроблена відповідно
до статті 64 Конституції України, статті 12^1 Закону України “Про правовий режим воєнного стану”, пункту 3 частини першої статті 4 Закону України “Про оборонні закупівлі”, Указу Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 “Про введення воєнного стану в Україні”.
Проте Законом України від 16.08.2022 № 2526-IX “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану” внесені зміни до розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону та визначено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
Ураховуючи зазначене, Мінекономіки розроблено проект постанови Кабінету Міністрів України “Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування” (далі – проект акта).
Проект акта направлений на визначення порядку та умов здійснення замовниками публічних закупівель в умовах воєнного стану та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування з забезпеченням максимального спрощення проведення публічних закупівель в умовах воєнного стану та повоєнний період за рахунок скорочення строків проведення процедури закупівлі та спрощення вимог до учасників процедури закупівлі, а отже зменшенням кількості документів, які вимагаються замовником під час закупівлі від учасників процедури закупівлі що наразі, ураховуючи воєнний стан в країні, є вкрай важливим як для замовників, так і учасників процедур закупівель.
Поряд з цим забезпечення потреб замовників в умовах воєнного стану має відбуватися не тільки оперативно (швидко), але й максимально ефективно. Досягнути цієї мети можливо за рахунок проведення закупівель в прозорий та конкурентний спосіб із використанням механізмів та інструментів закупівель, реалізованих в ЕСЗ.
Варто зазначити, що у період з 24.02.2022 по 1.09.2022 з використанням ЕСЗ проведено 79 336 конкурентних закупівель, що складає лише 26 % від кількості конкурентних закупівель, проведених протягом відповідного періоду 2021 року (304 938 конкурентних закупівель). При цьому середній показник конкуренції за зазначений період в 2021 році складає 2,04 учасника, в той час як у 2022 році – 1,96.
Такий стан речей в сфері публічних закупівель обумовлений:
1) зміною потреб замовників, що пов’язано з введенням правового режиму воєнного стану та необхідністю ліквідації наслідків ведення активних бойових дій на відповідних територіях;
2) перерозподілом коштів державного та місцевих бюджетів;
3) особливостями провадження суб’єктами господарювання своєї діяльності в умовах війни, зокрема, існує постійна загроза знищення важливої інфраструктури, відбувається постійна зміна логістичних ланцюгів, існують проблеми із сировиною, а також нестачею персоналу, що пов’язана з аномальними міграційними процесами та мобілізацією. Крім того, значна кількість суб’єктів господарювання припинила ведення господарської діяльності, а дехто змушений був перемістити свій бізнес на більш безпечні території, або взагалі змінити профіль своєї діяльності.
Разом з цим значна кількість вітчизняних компаній відновлюють свою діяльність й готові пропонувати свої товари, роботи та послуги державі, про що свідчать звернення до Мінекономіки з проханням повернути закупівлі в конкурентне середовище. Слід зазначити, що в умовах обмеженого попиту можливість доступу до забезпечення потреб держави та громад є вагомим інструментом підтримки діяльності бізнесу. 
У той же час закупівлі без конкуренції – це завжди ризик придбати товари, роботи та послуги за завищеними цінами, а в умовах дефіциту коштів в державному бюджеті, обумовленого ситуацією в країні, існує потреба в їх ефективному та економному використанні. Крім того, проведення закупівель в непрозорий та неконкурентний спосіб може призвести як до неефективного витрачання бюджетних коштів, так і до підвищення корупційних ризиків під час здійснення відповідних закупівель.
Тому важливо забезпечити наявність в публічних закупівлях можливості захисту прав та інтересів бізнесу, зокрема оскарження рішень, дій чи бездіяльності замовника до органу оскарження.
Таким чином, відкритість, прозорість і конкуренція в публічних закупівлях, навіть ураховуючи правовий режим воєнного стану в Україні, є актуальними та необхідними для підтримки української економіки у воєнний та післявоєнний періоди.
Однак необхідність швидкого реагування на виклики та загрози для протистояння збройній агресії Російської Федерації унеможливлює застосування в повній мірі усіх норм Закону для здійснення закупівель оперативно та з дотриманням визначених Законом принципів закупівель, а отже існує потреба у створенні таких можливостей в умовах дії правового режиму воєнного стану в Україні.
Варто звернути увагу, що за даними Державної служби статистики України ціни з моменту збройної агресії Російської Федерації (лютий 2022 року) по липень 2022 року зросли в середньому на 28,9 % й зростання продовжуватиметься надалі. До прикладу, аналітика динаміки середніх цін по Україні на бензин А-95 у період з лютого по серпень 2022 року включно свідчить про зростання цін на 37 %, а ціни на дизельне пальне за аналогічний період часу зросли на 55 %. Аналогічна ситуація стрімкого росту цін, ураховуючи правовий режим воєнного стану в Україні, можлива і щодо інших предметів закупівель, наприклад енергоносіїв у період опалювального сезону. Таким чином, виникає необхідність у вирішенні низки проблем, що можуть виникнути у процесі завершення запланованих закупівель замовниками та учасниками, враховуючи волатильність ринків, оскільки за період від планування закупівлі до її завершення ціни можуть суттєво зрости. Відповідно цю проблематику пропонується вирішити шляхом надання права учаснику подавати тендерну пропозицію у відкритих торгах з ціною, що перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів. Разом з тим замовнику надається право вирішити, чи прийматиме він до розгляду такі пропозиції учасників. Крім того, для можливості виконання постачальниками своїх зобов’язань та належного забезпечення потреб замовника пропонується надати право змінювати ціну за одиницю товару у договорі про закупівлю пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (за умови документального підтвердження такого коливання).
Водночас посилення інфляційних тенденцій в економіці, зумовлене реаліями воєнного часу, вимагає перегляду вартісних порогів для здійснення публічних закупівель в порівнянні з Законом з метою застосування ефективних та гнучких інструментів, що забезпечать не тільки прозоре та конкурентне їх проведення (з максимальним захистом прав учасників процедури закупівлі), а також своєчасне забезпечення нагальних потреб життєдіяльності країни в умовах проведення активних військових дій. 
Тому з метою забезпечення проведення публічних закупівель з максимальною ефективністю, прозорістю та в конкурентний спосіб проектом акта пропонується передбачити проведення процедури відкритих торгів (далі – відкриті торги) для закупівлі:
- товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тисяч гривень;
- послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує
200 тисяч гривень;
- робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 мільйона гривень.
При цьому якщо вартість закупівлі менше вищезазначених порогів, такі закупівлі можуть здійснюватися з використанням ЕСЗ (у тому числі з використанням електронного каталогу) або шляхом укладання прямих договорів з обов’язковим звітуванням в ЕСЗ про їх укладення. 
Зменшення в порівнянні з Законом вартісних порогів для проведення відкритих торгів для закупівлі товарів, робіт та послуг супроводжується відповідним спрощенням порядку їх проведення. Крім того, на період воєнного стану та протягом 90 днів з дня його припинення у випадках, передбачених Законом для застосування переговорної процедури закупівлі, а також для окремих закупівель для забезпечення невідкладних потреб, таких як облаштування місць перебування внутрішньо переміщених осіб, сховищ та укриттів, проведення заходів із мобілізації та цивільного захисту тощо (практика застосування яких напрацьована в період дії постанови КМУ № 169), пропонується надати можливість укладання договорів про закупівлю без використання ЕСЗ з подальшим розміщенням в ЕСЗ відповідних звітів про такі договори, а також інформації про внесення змін до договорів.
Водночас в умовах повномасштабної війни, яку веде на території України Російська Федерація за сприяння Республіки Білорусь, є неприпустимим здійснення закупівель у юридичних осіб, які є резидентами зазначених країн,  юридичних осіб, кінцевими бенефіціарними власниками (власниками) яких є резиденти Російської Федерації/Республіки Білорусь, та придбання товарів, виробниками яких є Російська Федерація/Республіка Білорусь. Для вирішення цієї проблеми існує необхідність у введенні заборони на здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг у юридичних осіб – резидентів Російської Федерації/Республіки Білорусь державної форми власності, юридичних осіб, створених та/або зареєстрованих відповідно до законодавства Російської Федерації/Республіки Білорусь та юридичних осіб, кінцевими бенефіціарними власниками (власниками) яких є резиденти Російської Федерації/Республіки Білорусь, а також публічних закупівель у інших суб’єктів господарювання, що здійснюють продаж товарів, робіт, послуг походженням з Російської Федерації/Республіки Білорусь, з метою обмеження фінансування агресії Російської Федерації проти України. 
З метою вирішення зазначених питань проектом акта пропонується затвердити особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі – проект Особливостей).

Основні групи (підгрупи), на які проблема справляє вплив:
Групи (підгрупи) | Так | Ні
Громадяни | | +
Держава | +* |
Суб’єкти господарювання, | +** |
у тому числі суб’єкти малого підприємництва | + |

*Під державою слід розуміти:
замовники у сфері публічних закупівель (далі – замовник) відповідно до пункту 11 частини першої статті 1 Закону;
Антимонопольний комітет як орган оскарження;
адміністратор ЕСЗ (забезпечує функціонування ЕСЗ).

**Під суб’єктами господарювання слід розуміти:
учасники процедури закупівлі відповідно до пункту 37 частини першої статті 1 Закону, у тому числі постачальників, що кваліфіковані до електронного каталогу (далі – учасник);
- юридичні особи – оператори авторизованих електронних майданчиків та оператор попередньо авторизованого електронного майданчика (ці електронні майданчики є складовою частиною ЕСЗ) (далі  – оператор).

Врегулювання існуючої проблеми не можливе за допомогою ринкових механізмів та діючих регуляторних актів, оскільки положення проекту акта спрямовані на правове регулювання відносин між регуляторними органами та суб’єктами господарювання. 
II. Цілі державного регулювання
Основною ціллю розробки проекту акта є виконання вимог
пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону шляхом встановлення особливостей здійснення замовниками публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, а саме:
визначаються нові вартісні пороги (закупівля товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту), вартість яких становить або перевищує 100 тисяч гривень, послуг з поточного ремонту, вартість яких становить або перевищує 200 тисяч гривень, робіт, вартість яких становить або перевищує 1,5 мільйона гривень) для обов’язкового застосування ЕСЗ шляхом проведення відкритих торгів (під час яких, зокрема, забезпечується право суб’єктів господарювання на оскарження рішень, дій чи бездіяльності замовника до органу оскарження) або використанням електронного каталогу. Такі вартісні пороги є однаковими як для “звичайного замовника”, так і для “замовника в окремій сфері господарювання” – для яких в Законі визначені різні вартісні пороги для застосування ЕСЗ, зокрема шляхом проведення процедур закупівель;
надається право замовнику (незалежно від того чи це “звичайний замовник” чи “замовник в окремій сфері господарювання”) використовувати ЕСЗ, якщо вартість закупівлі товарів і послуг (крім поточного ремонту) є меншою
ніж 100 тисяч гривень, послуг з поточного ремонту – менше ніж 200 тисяч гривень, робіт – менше ніж 1,5 мільйона гривень;
визначається перелік підстав для незастосування ЕСЗ;
встановлюється право для замовників застосовувати електронний каталог без обмеження вартості закупівлі;
надається можливість учасникам процедури закупівлі подавати тендерні пропозиції з ціною, що перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів (за умови, якщо замовником зазначено в тендерній документації, що він приймає такі тендерні пропозиції, та визначено прийнятний відсоток перевищення);
встановлюється обов’язок для замовника відхиляти тендерні пропозиції з ціною, що перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену ним в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовником не визначено в тендерній документації, що він приймає до розгляду такі тендерні пропозиції або не зазначено прийнятний відсоток перевищення; 
розширюються можливості для зміни істотних умов договору про закупівлю після його укладання;
скорочуються строки та спрощуються умови проведення відкритих торгів, визначених Законом;
розширюються можливості для використання механізму виправлення помилок учасником процедури закупівлі (тендерна пропозиція якого визначена ЕСЗ найбільш економічно вигідною), допущених учасником процедури закупівлі в поданій ним тендерній пропозиції;
спрощується участь у відкритих торгах суб’єктів господарювання (самодекларація для учасників процедури закупівлі про відсутність підстав, визначених статтею 17 Закону, зменшується кількість необхідних документів від переможця процедури закупівлі, а також кваліфікаційні критерії відповідно до
статті 16 Закону можуть не застосовуватися до учасників процедури закупівлі (це право замовника, а не обов’язок) та ін.).
III. Визначення та оцінка альтернативних способів досягнення цілей
Визначення альтернативних способів

Вид альтернативи | Опис альтернативи

Альтернатива 1

Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін.
Не забезпечує досягнення цілей державного регулювання в частині забезпечення належних умов для здійснення публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період та виконання пункту 3^7 
розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону.

Альтернатива 2

Прийняття проекту акта.
Така альтернатива передбачає розроблення на виконання вимог пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону акта Уряду, яким буде регламентовано порядок та умови здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період, а також максимальне забезпечення доступу суб’єктів господарювання до публічних закупівель.

2. Оцінка вибраних альтернативних способів досягнення цілей
Оцінка впливу на сферу інтересів держави.
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів держави для одного замовника, адміністратора ЕСЗ та Антимонопольного комітету як органу оскарження 
наведено в додатку 1.
Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1
Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін

Відсутні. Крім цього, це призведе до невиконання вимог пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону щодо визначення особливостей здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період.

Відсутні. Крім цього, звертається увага, що замовники не зможуть здійснювати закупівлі відповідно до Закону, оскільки пунктом 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону визначається, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування Кабінетом Міністрів України визначаються особливості проведення закупівель.

Альтернатива 2
Прийняття проекту акта

Виконання вимог пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону щодо встановлення особливостей здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період, зокрема шляхом створення можливостей для їх оперативного (швидкого), ефективного та своєчасного здійснення, що, зокрема, позитивно вплине на позиції України у міжнародних рейтингах та забезпечить виконання міжнародних зобов’язань України в рамках Угоди про асоціацію з ЄС щодо гармонізації та адаптації вітчизняного законодавства у сфері публічних закупівель відповідно до Директив ЄС.

Проведення в ЕСЗ замовником відкритих торгів у межах, визначених актом, визначається в середньому 30 годин або
1 177,8 грн.

Проведення технічного доопрацювання ЕСЗ адміністратором ЕСЗ в межах, визначених актом, визначається в середньому 98 годин або 3 847,48 грн.

Розгляд скарги Антимонопольним комітетом як органом оскарження, у межах визначених актом, визначається в середньому 6,5 годин або 255,19 грн.

3. Проект акта не поширюється та не впливає на сферу інтересів громадян.
4. Оцінка впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання. 
Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів суб’єктів господарювання для одного учасника та одного оператора наведено в додатку 2.
Показник | Великі | Середні | Малі | Мікро | Разом
Кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію регулювання), (одиниць), з них: | 4 165 | 135 114 | 138 550 | 94 422 | 372 251
учасники закупівлі | 4 164 | 135 113 | 138 544 | 94 417 | 372 238^*
оператори | 1 | 1 | 6 | 5 | 13
Питома вага групи у загальній кількості, відсотків | 1,1 | 36,2 | 37,2 | 26,3 | 100
*інформація щодо кількості суб’єктів господарювання, які визначали себе самостійно як великі, середні, малі, у тому числі мікро (цими суб’єктами є як окремі юридичні особи, так і їх філії, які під час віднесення себе до суб’єктів мікропідприємництва, середнього або великого підприємництва, можуть визначати свій статус, керуючись статусом основної юридичної особи до якої вони відносяться), в електронній системі закупівель використана з професійного модулю аналітики bipro.prozorro.org, що містить інформацію про всі закупівлі, що відбулися в електронній системі закупівель. 

Вид альтернативи | Вигоди | Витрати

Альтернатива 1
Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін

Відсутні.

Відсутні.

Альтернатива 2

Прийняття проекту акта

Сприятиме виконанню вимог пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону щодо встановлення особливостей здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період, зокрема шляхом забезпечення максимального доступу суб’єктів господарювання до публічних закупівель із забезпеченням захисту їх прав в органі оскарження, що допоможе підтримати діяльність суб’єктів господарювання в умовах воєнного стану в Україні.

Учасником, який приймає участь у відкритих торгах, витрачається в середньому 18 годин або 706,68 грн.

Проведення відповідних дій оператором в рамках доопрацювання свого електронного майданчика визначається в середньому 60 годин або 2 355,6  грн.

Сумарні витрати за альтернативами | Сумарні витрати за альтернативами

Альтернатива 1
Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін

Сумарні витрати для суб’єктів господарювання становлять 3 062,28  грн.

Альтернатива 2
Прийняття проекту акта

Сумарні витрати для суб’єктів господарювання становлять 3 062,28 грн.

IV. Вибір найбільш оптимального альтернативного способу досягнення цілей 
Рейтинг результативності (досягнення цілей під час вирішення проблеми) | Бал результативності (за чотирибальною системою оцінки) | Коментарі щодо присвоєння відповідного бала

Альтернатива 1
Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін

1

Проблема щодо невиконання вимог пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону стосовно встановлення особливостей здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період продовжує існувати, що не забезпечує створення умов для оперативного та своєчасного здійснення замовниками публічних закупівель, та максимально спрощеного доступу бізнесу до цих закупівель на конкурентній основі, прозоро та із забезпеченням захисту своїх прав в органі оскарження.

Альтернатива 2
Прийняття проекту акта

3

Ця альтернатива дає змогу повністю досягнути поставлених цілей державного регулювання у сфері публічних закупівель, зокрема виконання вимог пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону щодо встановлення особливостей здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період, що забезпечує створення умов для оперативного та своєчасного здійснення замовниками публічних закупівель, та максимально спрощеного доступу бізнесу до цих закупівель на конкурентній основі, прозоро та із забезпеченням захисту своїх прав в органі оскарження.

Рейтинг результативності | Вигоди (підсумок) | Витрати (підсумок) | Обґрунтування відповідного місця альтернативи у рейтингу

Альтернатива 1 
Залишити існуючу нормативно-правову базу без змін

Альтернатива не вирішує проблему

Відсутні

Ця альтернатива призведе до невиконання поставлених цілей державного регулювання у сфері публічних закупівель, результатом чого є невиконання вимог пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону щодо встановлення особливостей здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період, що не забезпечує створення умов для оперативного та своєчасного здійснення замовниками публічних закупівель, та максимально спрощеного доступу бізнесу до цих закупівель на конкурентній основі, прозоро та із забезпеченням захисту своїх прав в органі оскарження, що в умовах війни є надзвичайно актуальним.

Альтернатива 2
Прийняття проекту акта

Альтернатива вирішує проблему

Загальна вартість витрат на забезпечення альтернативи сумарно складає        8 342,75 грн, із них 
3 062,28 грн припадає на суб’єктів господарювання та 5 280,47   грн гривень на державу.

Ця альтернатива забезпечить у повній мірі досягнення поставлених цілей державного регулювання, результатом чого є виконання вимог пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону щодо встановлення особливостей  здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період, що забезпечує створення умов для оперативного та своєчасного здійснення замовниками публічних закупівель, та максимально спрощеного доступу бізнесу до цих закупівель на конкурентній основі, прозоро та із забезпеченням захисту своїх прав в органі оскарження, що в умовах війни є надзвичайно актуальним, та зокрема, позитивно вплине на позиції України у міжнародних рейтингах та забезпечить виконання міжнародних зобов’язань України в рамках Угоди про асоціацію з ЄС щодо гармонізації та адаптації вітчизняного законодавства у сфері публічних закупівель відповідно до Директив ЄС.

V. Механізми та заходи, які забезпечать розв’язання визначеної проблеми
Механізмом, який забезпечує розв’язання зазначеної проблеми, є прийняття регуляторного акта – постанови Кабінету Міністрів України “Про затвердження особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування”, яким визначаються порядок та умови здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, а саме:
обов’язкове застосування замовниками ЕСЗ (відкриті торги, електронний каталог), якщо вартість закупівлі товарів і послуг (крім послуг з поточного ремонту) становить або перевищує 100 тисяч гривень, послуг з поточного ремонту  становить або перевищує 200 тисяч гривень, робіт становить або перевищує
1,5 мільйона гривень;
замовники можуть укладати самостійно рамкові угоди відповідно до вимог Закону або користуватися послугами централізованих закупівельних організацій для проведення ними відкритих торгів чи укладання рамкових угод;
застосування на власний розсуд замовниками ЕСЗ під час закупівлі товарів і послуг (крім поточного ремонту) з вартістю меншою ніж 100 тисяч гривень, послуг з поточного ремонту – менше ніж 200 тисяч гривень, робіт – менше ніж 1,5 мільйона гривень;
визначається перелік закупівель, які можуть проводитися без використання ЕСЗ (наприклад, це закупівлі товарів, робіт і послуг, що здійснюються для проведення заходів із мобілізації та цивільного захисту, будівництва, реконструкції, капітального ремонту та облаштування місць проживання внутрішньо переміщених та евакуйованих осіб, будівництва, реконструкції, капітального ремонту та облаштування захисних споруд цивільного захисту, у тому числі подвійного призначення, найпростіших споруд, укриттів тощо. Також до виключень віднесено закупівлі, інформація щодо яких належить до інформації з обмеженим доступом або її розголошення під час дії правового режиму воєнного стану може нести загрозу національній безпеці та/або громадській безпеці і порядку, а також якщо замовник перебуває в районі проведення воєнних (бойових) дій на момент прийняття рішення про здійснення закупівлі або її здійснення та ін.);
замовники застосовують електронний каталог для закупівлі товарів 
на будь-яку суму;
учасники можуть подавати тендерні пропозиції з ціною, що перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів (за умови, якщо замовником зазначено в тендерній документації, що він приймає такі тендерні пропозиції, та визначено прийнятний відсоток перевищення), а замовники можуть розглядати та акцептувати такі тендерні пропозиції;
відкриті торги проводяться відповідно до вимог Закону з урахуванням положень регуляторного акта, яким скорочуються строки їх проведення та спрощуються умови проведення;
механізм виправлення учасником процедури закупівлі невідповідностей, допущених ним в своїй тендерній пропозиції, застосовується не тільки щодо виправлення невідповідності в інформації та/або документах, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 Закону або щодо підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю (як зараз визначено Законом), але щодо інших невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі, з можливістю завантажувати необхідну інформацію та/або документи, подання яких вимагається тендерною документацією. Але й є певні обмеження – це не стосується випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або інформації про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції (при цьому невідповідністю у документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються технічні помилки, описки, які не призводять до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо);
для учасників процедури закупівлі участь у відкритих торгах спрощена, зокрема, за рахунок самодекларування відсутності підстав, визначених
статтею 17 Закону, зменшення кількості необхідних документів від
учасника – переможця процедури закупівлі, можливості незастосування замовниками кваліфікаційних критеріїв до учасників процедури закупівлі відповідно до статті 16 Закону.
Заходи, що пропонуються для розв’язання проблеми:
1)	погодити проект акта із заінтересованими органами (Мінфін, Мінцифри, МОЗ, Мінінфраструктури, Міноборони, Мінреінтеграції, Мінрегіон, Міненерго, Антимонопольнмй комітет, Національне агентство з питань запобігання корупції, Урядовий офіс координації європейської та євроатлантичної інтеграції).
2)	направити проект акта до Мін’юсту для проведення правової експертизи проекту акта;
3)	прийняти акт на засіданні Кабінету Міністрів України;
4)	забезпечити технічну реалізацію положень акта в ЕСЗ адміністратором ЕСЗ та операторами.
VI. Оцінка виконання вимог регуляторного акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні проваджувати або виконувати ці вимоги 
Розрахунок оцінки ресурсів виконання вимог регуляторного акта наведено у додатках 1 і 2.
Реалізація регуляторного акта не потребуватиме додаткових бюджетних витрат і ресурсів та адміністрування регулювання органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами.
Виконання вимог проекту акта залежно від ресурсів, якими розпоряджаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи, які повинні впроваджувати або виконувати ці вимоги, оцінюється вище середнього.
Державне регулювання не передбачає утворення нового державного органу (або нового структурного підрозділу діючого органу).
У зв’язку з тим, що питома вага суб’єктів малого підприємництва (малих та мікропідприємств разом) у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких поширюється регулювання, перевищує 10 відсотків, розрахунок витрат на запровадження державного регулювання для суб’єктів малого підприємництва наведено в додатку 3.
Прийняття та оприлюднення проекту акта в установленому порядку забезпечить доведення його вимог до суб’єктів господарювання, центральних та місцевих органів виконавчої влади і органів місцевого самоврядування, фізичних та юридичних осіб.
Прийняття проекту акта не призведе до неочікуваних результатів і не потребуватиме додаткових витрат з державного бюджету.
Можлива шкода у разі очікуваних наслідків дії акта не прогнозується.
VIІ. Обґрунтування запропонованого строку дії регуляторного акта
Строк дії регуляторного акта не обмежується у часі, але його положення є обов’язковими до виконання виключно під час дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Регуляторний акт набирає чинності з дня його офіційного опублікування.
VIII. Визначення показників результативності дії регуляторного акта
Прийняття регуляторного акта сприятиме виконанню вимог
пункту 3^7 розділу Х “Прикінцеві та перехідні положення” Закону щодо встановлення особливостей здійснення замовниками публічних закупівель в умовах війни та післявоєнний період, що забезпечить створення правових умов для оперативного та своєчасного здійснення замовниками публічних закупівель, та максимально спрощеного доступу бізнесу до цих закупівель на конкурентній основі, прозоро та із забезпеченням захисту своїх прав в органі оскарження.
Прогнозними значеннями показників результативності регуляторного акта є:
1. Розмір надходжень до державного та місцевих бюджетів і державних цільових фондів, пов’язаних із дією акта – 0.
2. Кількість суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб, на яких поширюється дія акта – кількість суб’єктів господарювання, що підпадають під дію цього регуляторного акта не обмежується. За даними електронної системи закупівель на сьогодні зареєстровано 372 238 суб’єктів господарювання, які підпадають під дію регуляторного акта та приймають участь у публічних закупівлях як учасники. Крім того, наразі рішенням Мінекономіки
авторизовано 12 електронних майданчиків та попередньо авторизовано
1 електронний майданчик.  
3. Рівень поінформованості суб’єктів господарювання та/або фізичних осіб з основних положень регуляторного акта – 100% (розміщено на офіційному вебсайті Мінекономіки (http://www.me.gov.ua) у розділі “Обговорення проектів документів”).
4. Час, що витрачається суб’єктами господарювання та/або фізичними особами, пов’язаними з виконанням вимог акта – наведено у додатках 1 і 2, що сумарно складає 212,5 години, з яких 134,5 годин припадає на державу та 78 годин на суб’єктів господарювання.
Показниками результативності регуляторного акта є:
1)	кількість проведених замовниками відкритих торгів (що закінчилися укладенням договору про закупівлю) в період дії в Україні правового режиму воєнного стану та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування;
2)	кількість здійснених замовниками закупівель товарів в електронному каталозі в період дії в Україні правового режиму воєнного стану та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування;
3)	кількість оприлюднених в ЕСЗ звітів про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, в період дії в Україні правового режиму воєнного стану та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування;
4)	кількість поданих до органу оскарження учасниками процедур закупівель скарг, що стосуються тендерної документації/прийнятих рішень, дій чи бездіяльності замовника, у тому числі кількість задоволених та не задоволених скарг в період дії в Україні правового режиму воєнного стану та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Кількісні значення додаткових показників буде визначено статистичним методом під час проведення базового відстеження.
IX. Визначення заходів, за допомогою яких здійснюватиметься відстеження результативності дії регуляторного акта
Відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься Мінекономіки.
Базове відстеження регуляторного акта здійснюватиметься через рік після набрання чинності регуляторного акта, але не пізніше дня, з якого починається проведення повторного відстеження результативності. 
Повторне відстеження результативності регуляторного акта здійснюватиметься через рік з дня проведення базового відстеження, але не пізніше двох років з дня набрання чинності цим регуляторним актом. 
Періодичні відстеження результативності регуляторного акта будуть здійснюватися раз на кожні три роки, починаючи з дня закінчення заходів з повторного відстеження результативності цього регуляторного акта, за умови, що час періодичного відстеження буде припадати на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Для проведення відстеження результативності регуляторного акта буде використовуватися статистичний метод. Відстеження результативності здійснюватиметься за допомогою статистичних даних, зокрема даних ЕСЗ, інформації, надана адміністратором ЕСЗ, та інформації, розпорядником якої є Мінекономіки.

Перший віце-прем’єр-міністр України – 
Міністр економіки України                 	                                       Юлія СВИРИДЕНКО

Додаток 1
Розрахунок бюджетних витрат

Етапи
(дії, які вчиняються суб’єктом)

Затрати замовника (години)

Затрати замовника (гривні)

Затрати адміністратора ЕСЗ  
(години)

Затрати адміністратора ЕСЗ 
 (гривні)

Затрати Антимонопольного комітету (години)

Затрати Антимонопольного комітету  (гривні)

Підготовка та проведення відкритих торгів в ЕСЗ на закупівлю товарів і послуг (крім поточного ремонту), якщо вартість закупівлі дорівнює або перевищує 100 тисяч гривень | 30 | 1 177,8 | - | - | - | -
Забезпечення технічної реалізації в ЕСЗ положень акта | - | - | 98 | 3 847,48 | - | -
Розгляд скарги від учасника процедури закупівлі на дії, рішення або бездіяльність замовника та прийняття рішення | - | - | - | - | 6,5 | 255,19
ВСЬОГО | 30 | 1 177,8 | 98 | 3 847,48 | 6,5 | 255,19
 (на одного замовника, адміністратора ЕСЗ та Антимонопольного комітету
 як органу оскарження)

Додаток 2

Розрахунок оцінки впливу на сферу інтересів одного суб’єкта господарювання
 (учасник процедури закупівлі та оператор) 

Етапи
(дії, які вчиняє суб’єкт )

Затрати учасника (години)

Затрати учасника 
 (гривні)

Затрати оператора
(години)

Затрати оператора  
(гривні)

Підготовка до участі в відкритих торгах та участь в них | 18 | 706,68 | - | -
Доопрацювання функціоналу свого електронного майданчика для реалізації положень акта | - | - | 60 | 2 355,6
ВСЬОГО | 18 | 706,68 | 60 | 2 355,6

Довідково: оскільки для суб’єкта господарювання практично нічого не зміниться у разі прийняття регуляторного акта, цей розрахунок може бути застосований до Альтернативи 1. 

Додаток 3

ТЕСТ 
малого підприємництва (М-Тест)

1. Консультації з представниками мікро- та малого підприємництва щодо оцінки впливу регулювання
Загалом консультації щодо визначення впливу запропонованого регулювання на суб’єктів малого підприємництва та визначення детального переліку процедур, виконання яких необхідно для здійснення регулювання, не проводилися.
2. Вимірювання впливу регулювання на суб’єктів малого підприємництва (мікро- та малі):
кількість суб’єктів малого підприємництва, на яких поширюється регулювання: 232 972, у тому числі малого підприємництва 138 550 та мікропідприємництва 94 422;
питома вага суб’єктів малого підприємництва у загальній кількості суб’єктів господарювання, на яких проблема справляє вплив 63,5 відсотків.
3. Розрахунок витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання вимог регулювання.

№

Найменування оцінки

У перший рік (стартовий рік впровадження регулювання)

Періодичні (за наступний рік)

Витрати за
п'ять років

Оцінка “прямих” витрат суб'єктів малого підприємництва на виконання
 регулювання

1 | Придбання необхідного обладнання (пристроїв, машин, механізмів) | 0 | 0 | 0
2 | Процедури повірки та/або постановки на відповідний облік у визначеному органі державної влади чи місцевого самоврядування | 0 | 0 | 0
3 | Процедури експлуатації обладнання (експлуатаційні витрати - витратні матеріали) | 0 | 0 | 0
4 | Процедури обслуговування обладнання (технічне обслуговування) | 0 | 0 | 0

5

Інші процедури (уточнити):
наведено в додатку 2 (крім доопрацювання оператором функціоналу свого електронного майданчика на виконання вимог акта (застосовується один раз)

706,68

706,68

3 533,4

6 | Разом, гривень | 706,68 | 706,68 | 3 533,4
7 | Кількість суб'єктів господарювання, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць | 232 972
8 | Сумарно, гривень | 164 636 652,96 | 164 636 652,96 | 823 183 264,8
Оцінка вартості адміністративних процедур суб'єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування
9 | Процедури отримання первинної інформації про вимоги регулювання | 0 | 0 | 0
10 | Процедури організації виконання вимог регулювання | 0 | 0 | 0
11 | Процедури офіційного звітування | 0 | 0 | 0
12 | Процедури щодо забезпечення процесу перевірок | 0 | 0 | 0
13 | Інші процедури (уточнити): доопрацювання оператором функціоналу свого електронного майданчика на виконання вимог акта | 2 355,6 | 0 | 0
14 | Разом, гривень | 2 355,6 | 0 | 0
15 | Кількість суб'єктів малого підприємництва, що повинні виконати вимоги регулювання, одиниць | 11
16 | Сумарно, гривень | 25 911,6 | 0 | 0

БЮДЖЕТНІ ВИТРАТИ
на адміністрування регулювання для суб’єктів малого і мікропідприємництва
Розрахунок витрат на адміністрування регулювання здійснюється окремо для кожного відповідного органу державної влади чи органу місцевого самоврядування, що залучений до процесу регулювання. 
Державний орган, для якого здійснюється розрахунок адміністрування регулювання: Антимонопольний комітет.
Процедура регулювання суб'єктів малого і мікропідприємництва (розрахунок на одного типового суб'єкта господарювання) | Планові витрати часу на процедуру | Вартість часу співробітника органу державної влади відповідної категорії (заробітна плата) | Оцінка кількості процедур за рік, що припадають на одного суб'єкта | Оцінка кількості суб'єктів, що підпадають під дію процедури регулювання | Витрати на адміністрування регулювання* (за рік), гривень
1. Облік суб’єкта господарювання, що перебуває у сфері регулювання | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
2.Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі камеральні | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
3. Поточний контроль за суб’єктом господарювання, що перебуває у сфері регулювання, у тому числі виїзні | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
4. Підготовка, затвердження та опрацювання одного окремого акта про порушення вимог регулювання | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
5. Реалізація одного окремого рішення щодо порушення вимог регулювання | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
6. Оскарження одного окремого рішення суб’єктами господарювання | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
7. Підготовка звітності за результатами регулювання | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
Інші адміністративні процедури (уточнити): наведено в додатку 1 | 6,5 | 255,19 | | |
Разом за рік | 6,5 | 255,19 | Х | Х | Х
Сумарно за п'ять років | 32,5 | 1 275,95 | Х | Х | Х
*Вартість витрат, пов’язаних з адмініструванням процесу регулювання державними органами, визначається шляхом множення фактичних витрат часу персоналу на заробітну плату спеціаліста відповідної кваліфікації та на кількість суб’єктів, що підпадають під дію процедури регулювання, та на кількість процедур за рік.
4. Розрахунок сумарних витрат суб’єктів малого підприємництва, що виникають на виконання вимог регулювання
№ | Показник | Перший рік регулювання (стартовий), гривень | За п'ять років, гривень
1 | Оцінка “прямих” витрат суб’єктів малого підприємництва на виконання регулювання | 164 636 652,96 | 823 183 264,8
2 | Оцінка вартості адміністративних процедур для суб’єктів малого підприємництва щодо виконання регулювання та звітування | 25 911,6 | 0
3 | Сумарні витрати малого підприємництва на виконання запланованого регулювання | 164 662 564,56 | 823 312 822,8
4 | Бюджетні витрати на адміністрування регулювання суб’єктів малого підприємництва | 255,19 | 1 275,95
5 | Сумарні витрати на виконання запланованого регулювання | 164 662 819,75 | 823 314 098,75
5. Розроблення корегуючих (пом’якшувальних) заходів для малого підприємництва щодо запропонованого регулювання
На основі оцінки сумарних витрат малого підприємництва на виконання запланованого регулювання (за перший рік регулювання та за п’ять років) та ураховуючи той факт, що на суб’єктів великого, середнього та малого підприємництва не покладаються адміністративні навантаження, компенсаторні механізми не пропонуються.