Оцінка державного ринкового нагляду за 2015-2017 роки 

Однією із важливих вимог успішного розвитку економіки України у міжнародній торгівлі є відповідність національних товарів міжнародним вимогам, стандартам, зокрема, щодо їх безпечності для життя та здоров’я людей, безпечності умов праці, захисту прав споживачів (користувачів), захисту довкілля.
У зв’язку з цим на сьогодні приділяється велика увага питанню забезпечення відповідності вимогам міжнародної торгівлі, визначеним правилами і практиці Європейського Союзу (ЄС) і Світової організації торгівлі, що є необхідною умовою для подальшого сталого розвитку економіки шляхом виробництва і експорту продукції безпечної, високої якості, конкурентоспроможної на міжнародних ринках, а також захисту внутрішнього та міжнародного ринку від потрапляння на них продукції небезпечної, низької (невідповідної) якості. 
З цією метою одним із напрямків державної політики Україні є здійснення державного ринкового нагляду, який є важливим інструментом для  захисту українських споживачів від небезпечної нехарчової продукції, що знаходиться у вільному обігу на ринку України, а також забезпечення безпечних умов праці та захисту довкілля. Також ринковий нагляд відіграє важливу роль у забезпеченні функціонування внутрішнього ринку на основі чесної та добросовісної конкуренції, захисті суб’єктів господарювання від конкурентів, що виробляють дешеву небезпечну продукцію.
Бажання України досягти економічної інтеграції з Європейським Союзом потребує широкої адаптації законодавства України до законодавства ЄС, що буде сприяти подальшому прискоренню інтеграційних процесів наближення українського ринку до внутрішнього ринку ЄС.
Підписавши Угоду про асоціацію між Україною, з однієї сторони, та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, з іншої сторони, Україна взяла на себе зобов’язання щодо співробітництва, вжиття необхідних заходів з метою поступового досягнення відповідності з ринкового нагляду ЄС та дотримання принципів та практик, викладених в актуальних рішеннях та регламентах ЄС у тому числі шляхом імплементації відповідних положень acquis ЄС до національного законодавства (статті 55 та 56 Угоди). 
Перехід на європейські принципи забезпечення безпеки продукції встановили прийняті в 2010 році закони України “Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції” (далі – Закон про ринковий нагляд), “Про загальну безпечність нехарчової продукції” (далі – Закон про загальну безпечність), розроблені з урахуванням європейських директив, а саме:
- Закон про ринковий нагляд, розроблений на основі положень Регламенту Європейського Парламенту і Ради № 765/2008/ЄС від 09.07.2008 про встановлення вимог для акредитації і ринкового нагляду стосовно реалізації продукції та анулювання Регламенту (ЄЕС) № 339/93 та Рішення Європейського Парламенту і Ради № 768/2008/ЄС від 09.07.2008 про спільні рамки щодо реалізації продукції та анулювання Рішення Ради № 93/465/ЄЕС,
- Закон про загальну безпечність, який базується на Директиві                      № 2001/95/ЄС Європейського Парламенту та Ради від 03.12.2001 про загальну безпеку продукції.
Єврокомісією надано позитивну оцінку щодо імплементації положень Регламенту № 765/2008/ЄС, Директиви 2001/95/ЄС та Рішення № 768/2008/ЄС у зазначені закони. 
На сьогодні законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції, крім зазначених вище законів також складається з інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів.

Загальна характеристика системи державного ринкового нагляду
Система ринкового нагляду України базується на принципах, що існують в Європейських країнах та передбачає більш простий, сфокусований на управлінні ризиком спосіб, що включає нагляд за продукцією під час її розповсюдження, а не під час виробництва.
Метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам, або яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
Ринковий нагляд здійснюється органами державного ринкового нагляду (далі – органи ринкового нагляду) з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам (вимогам, що встановлені технічними регламентами), а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.
Органи ринкового нагляду становлять єдину систему.
В Україні обрано подібний до європейського підхід до визначення органів ринкового нагляду та сфер їх відповідальності. Відправним пунктом є призначена відповідальність за впровадження та контроль за застосуванням технічних регламентів.
Протягом 2012 – 2014 років нагляд за безпечністю продукції здійснювало 
10 органів ринкового нагляду, які складали єдину систему.
Наприкінці 2014 року почався процес оптимізації центральних органів виконавчої влади, в тому числі і органів ринкового нагляду, за результатами якого  кількість органів ринкового нагляду зменшено до 7-ми, при цьому усі сфери регулювання були охоплені.
На сьогодні перелік органів ринкового нагляду та сфери їх відповідальності визначено постановою Кабінету Міністрів України                          від 28.12.2016 № 1069 “Про затвердження переліку видів продукції, щодо яких органи ринкового нагляду здійснюють державний ринковий нагляд”, а саме:
Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба), 
Державна служба України з лікарських засобів та контролю за наркотиками (Держлікслужба),	
Державна служба України з питань праці (Держпраці), 
Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція), 
Державна служба України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека),
Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС), 
Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція).
До сфери відповідальності органів ринкового нагляду віднесено види продукції, на які поширюються дії технічних регламентів, що затверджені постановами Кабінету Міністрів України, та Закону про загальну безпечність (додається).
Органи ринкового нагляду здійснюють свою діяльність відповідно до секторальних планів, які щорічно затверджуються ними. Секторальний план ринкового нагляду охоплює види продукції з урахуванням певного ступеню ризику та відповідно до сфер відповідальності органів ринкового нагляду.
Секторальні плани ринкового нагляду та зміни до них підлягають обов’язковому оприлюдненню у друкованому засобі масової інформації відповідного органу ринкового нагляду (у разі його відсутності – у друкованому засобі масової інформації, визначеному цим органом) та шляхом розміщення на офіційному веб-сайті відповідного органу ринкового нагляду.
Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.
Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції згідно із секторальними планами ринкового нагляду, а позапланові – у розповсюджувачів та виробників такої продукції за зверненнями споживачів (користувачів) відповідної продукції, а також органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій споживачів (об'єднань споживачів), у яких міститься інформація про розповсюдження продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам.
За результатами своєї діяльності органи ринкового нагляду щорічно готують звіти про виконання секторальних планів та не пізніше 1 квітня оприлюднюють їх у визначеному законодавством порядку, а також подають їх Мінекономрозвитку.
З метою реалізації державної політики з ринкового нагляду органи ринкового нагляду, зокрема:
-    здійснюють моніторинг причин і кількості звернень споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, причин і кількості нещасних випадків та випадків заподіяння шкоди здоров’ю людей внаслідок споживання продукції (користування нею).
-    проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбір зразків продукції та забезпечення проведення їх експертизи (випробування).
-    перевіряють додержання вимог щодо представлення продукції за місцем проведення ярмарки, виставки, показу чи демонстрації в інший спосіб продукції, яка не відповідає встановленим вимогам.
-    приймають рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та здійснення контролю за станом виконання суб’єктами господарювання цих рішень.
-    здійснюють моніторинг дій суб’єктів господарювання щодо вилучення з обігу та/або відкликання продукції, щодо якої прийнято рішення про вилучення з обігу та/або відкликання.
-    приймають рішення про знищення продукції або приведення її в інший спосіб у стан, який виключає використання цієї продукції.
-    вживають відповідних заходів щодо своєчасного попередження споживачів (користувачів) про виявлену органами ринкового нагляду небезпеку, яку становить продукція.
-    узагальнюють результати здійснення ринкового нагляду, аналізують причини виявлених порушень.
-    інформують органи державної влади, органів місцевого самоврядування та громадськості про результати здійснення ринкового нагляду.

Результати діяльності органів ринкового нагляду протягом 
2015-2017 років
За результатами опрацювання отриманої від органів ринкового нагляду інформації протягом 2015-2017 років державний ринковий нагляд здійснювали такі органи ринкового нагляду: Держпродспоживслужба, Держпраці, Держлікслужба, Держархбудінспекція.
Заходи державного ринкового нагляду органами ринкового нагляду протягом 2015 - 2017 років проводились не в повному обсязі, оскільки протягом цього звітного періоду відбувалася реорганізація цих органів у зв’язку із прийняттям постанови Кабінету Міністрів України від 10.09.2014 № 442 “Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади” та утворення територіальних органів, у зв’язку з чим перерозподілялись функції та визначались нові повноваження. 
Крім того, протягом серпня 2014 року – червня 2015 року було законодавчо обмежено проведення перевірок підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців контролюючими органами та встановлено, що перевірки в цей період здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України або за заявкою суб'єкта господарювання щодо його перевірки (стаття 31 Закону України “Про Державний бюджет України на 2014 рік”, пункт 8 розділу IIІ “Прикінцеві положення” Закону України 
від 28.12.2014 № 76-VIII “Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України”). Отже протягом зазначеного періоду заходи державного ринкового нагляду органами ринкового нагляду не здійснювалися. 
Зазначені фактори суттєво вплинули на реалізацію державної політики в сфері ринкового нагляду. 

Розподіл кількості перевірок за роками в розрізі відповідних органів державного ринкового нагляду 

Розподіл кількості виявленої продукції, що не відповідає встановленим вимогам, а також продукції, що є небезпечною, становить ризик за роками в розрізі відповідних органів державного ринкового нагляду  
 
Дані на зазначених вище графіках засвідчують, що:
- Держпродспоживслужбою кількість проведених перевірок характеристик продукції за 2016-2017 роки збільшилася з 1113 до 1707, тобто відбулося збільшення перевірок на 53,4 %.
При цьому кількість виявленої продукції, що не відповідає встановленим вимогам, а також продукції, що є небезпечною, становить ризик за цей же період зменшилася з 5977 до 5854, тобто відбулося скорочення кількості порушень на 2,1%. 
Слід зазначити, що Держпродспоживслужбою та її територіальними органами ринковий нагляд здійснювався починаючи з 2016 року, оскільки відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 06.04.2016            № 260-р “Питання Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів” Держпродспоживслужба розпочала свою діяльність з 06.04.2016 року.
У грудні 2016 року територіальними органами Держпродспоживслужби здійснювались перевірки характеристик продукції з відбором зразків для проведення їх експертизи (випробування), на що Державним бюджетом України було передбачено кошти у сумі близько 600 тис. гривень. Проведення експертизи зразків значно підвищувало ефективність роботи органів ринкового нагляду під час здійснення заходів ринкового нагляду.
Для проведення експертизи (випробування) відбиралася продукція, яка відноситься до підвищеного ступеня ризику, а саме: іграшки, дитячий одяг, текстильні вироби, обладнання електронне та електричне, лампи побутового використання тощо. 
За результатами відбору територіальними органами Держпродспоживслужби проведено 95 випробувань зразків нехарчової продукції, з них у 49 випадках встановлено невідповідність вимогам нормативних документів та прийнято 16 рішень про заборону надання (розповсюдження) продукції на ринку.
Під час перевірок органами ринкового нагляду у 2016 році виявлено порушення переважно щодо такої продукції, як іграшки, дитячий одяг, текстильні вироби, обладнання електронне та електричне, лампи побутового використання, мийні засоби для прання або чищення, які містять поверхнево-активні речовини.  
У 2017 році перевірки характеристик продукції з відбором зразків для експертизи (випробування) проводилися територіальними органами Держпродспоживслужби лише з ІІ півріччя. На зазначені цілі Державним бюджетом України у 2017 році передбачалося кошти у розмірі 4,3 млн. грн.
Всього протягом 2017 року відібрано 1422 зразки продукції, проведено 958 випробувань щодо таких зразків, з них у 197 випадках встановлено невідповідність встановленим вимогам та вимогам нормативних документів, зокрема, переважно щодо таких видів продукції, як дитячі іграшки, мийні засоби, електричне та електронне обладнання.
Під час перевірок органами ринкового нагляду у 2017 році виявлено порушення переважно щодо такої продукції як, зокрема, іграшки, дитячий одяг, текстильні вироби, обладнання електронне та електричне, лампи побутового використання, мийні засоби для прання або чищення, які містять поверхнево-активні речовини.  

- Держпрацею кількість проведених перевірок характеристик продукції за 2016 - 2017 роки збільшилося з 150 до 343, тобто відбулося збільшення перевірок на 129 %.
При цьому кількість виявленої продукції, що не відповідає встановленим вимогам, а також продукції, що є небезпечною, становить ризик за цей же період зменшилася з 132 до 68, тобто відбулося скорочення кількості порушень на 48%. 
Порушення були виявлено щодо такої продукції, як засоби індивідуального захисту та обладнання, що працює під тиском.
Рішення про відбір зразків продукції для проведення їх експертизи (випробування) у 2015, 2016, 2017 роках не приймалися через відсутність фінансування, експертиза яких здійснюється за рахунок коштів державного бюджету.

- Держлікслужбою у 2015 році проведено 45 перевірок характеристик продукції. 
Кількість проведених перевірок характеристик продукції за 2016 – 2017  роки збільшилася з 207 до 707, тобто відбулося збільшення перевірок на 242 %. При цьому кількість виявленої продукції, що не відповідає встановленим вимогам, а також продукції, що є небезпечною, становить ризик за цей же період збільшилася з 3 до 385. 
Виявлені порушення стосувалися переважно такої продукції, як медична марля, медична вата, ін’єкційні шприци, тонометри, термометри, офтальмологічні краплі та розчини, спрій назальний рукавички медичні, пластирі медичні, набори гінекологічні, катетери внутрішньовенні, тести для визначення вагітності, тест-смужки для визначення рівня глюкози в крові, ємкості полімерні для лабораторних досліджень
Рішення про відбір зразків продукції для проведення їх експертизи (випробування) у 2015, 2016, 2017 роках не приймалися через відсутність фінансування, експертиза яких здійснюється за рахунок коштів державного бюджету.

- Держархбудінспекцією у 2015 році територіальними органами проведено 45 планових перевірок характеристик продукції. 
У 2016 році територіальними органами Держархбудінспекції проведено 277 перевірок характеристик продукції. В ході проведення перевірок виявлено порушення щодо 1 продукції, а саме цегли, яка не відповідала встановленим вимогам. 
У 2017 році територіальними органами Держархбудінспекції проведено 56 перевірок характеристик продукції.
Слід зазначити, що територіальними органами Держархбудінспекції заходи державного ринкового нагляду протягом 2015-2017 років здійснювалися не в повному обсязі. Це пов’язано із дією мораторію на проведення перевірок, а також з тим, що обов'язкове застосування підприємствами Технічного регламенту будівельних виробів, будівель і споруд, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.12.2006 № 1764, у повному обсязі здійснюється з 01.01.2020.
Рішення про відбір зразків продукції для проведення їх експертизи (випробування) у 2015, 2016, 2017 роках не приймалися через відсутність фінансування, експертиза яких здійснюється за рахунок коштів державного бюджету.

Розподіл за кількістю прийнятих за результатами проведених перевірок характеристик продукції рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів

Зазначений вище розподіл щодо кількості прийнятих органами ринкового нагляду рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів вказує на те, що найбільше рішень було прийнято Держпродспоживслужбою.
Так, за результатами перевірок характеристик продукції Держпродспоживслужбою у 2016 році вжито 864 обмежувальних (корегувальних) заходів з державного ринкового нагляду, а саме:
- 845 обмежень надання продукції на ринку (мийні засоби, іграшки, електричне та електронне обладнання тощо); 
- 16 заборона надання продукції на ринку, 
- 3 вилучення продукції з обігу.
За результатами здійснених заходів суб’єктами господарювання виконано 77% (668 рішень) від загальної кількості прийнятих органами ринкового нагляду рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів. 
У 2017 році Держпродспоживслужбою за результатами перевірок характеристик продукції прийнято 5730 рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, а саме:
- 5582 обмежень надання продукції на ринку (з них 48,1% – іграшки; 18,5% – електричне та електронне обладнання; 14,8% – мийні засоби для прання або чищення, які містять поверхнево-активні речовини; 6,4% – лампи та освітлювальна апаратура; 2,4% – не відповідає вимогам Закону про загальну безпечність; 9,8% – інше).
- 107 заборона надання продукції на ринку (з них 11,2% – іграшки; 10,3% – електричне та електронне обладнання; 73,0% – не відповідає вимогам Закону про загальну безпечність; 5,5% – інше).
- 41 вилучення продукції з обігу (з них 9,8% – іграшки; 2,4% – електричне та електронне обладнання; 87,8% – не відповідає вимогам Закону про загальну безпечність).
Довідково: за результатами однієї перевірки характеристик продукції може бути вжито декілька обмежувальних (корегувальних) заходів, зокрема, за ланцюгом постачання продукції від розповсюджувача до особи, яка ввела продукцію в обіг. Також слід зазначити, що у 2017 році механізм прийняття рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів на відміну від 2016 року здійснювався окремо до кожної одиниці продукції.  
За результатами здійснених заходів суб’єктами господарювання виконано 78% (4460 рішень) від загальної кількості прийнятих органами ринкового нагляду рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів.
Держпрацею протягом звітного періоду рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів за результатами перевірок характеристик продукції були прийняті тільки у 2016 році. Так, було прийнято 5 таких рішень щодо засобів індивідуального захисту та обладнання, що працює під тиском. 
З метою здійснення моніторингу результативності вжитих  обмежувальних (корегувальних) заходів проведено 2 перевірки характеристик продукції.
Держлікслужбою у 2016 році за результатами перевірок характеристик продукції прийнято 3 рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів (зазначені рішення були прийняті щодо медичної марлі, медичної вати та ін’єкційних шприців), які суб’єктами господарювання виконано, у 2017 році прийнято 134 рішення. 
Зазначені рішення були прийняті, зокрема, щодо такої продукції, як тонометри, термометри, офтальмологічні краплі та розчин, гінекологічні набори, внутрішньовенні катетери, тести для визначення вагітності, тест-смужки для аналізу сечі, рукавички медичні нестерильні, вата медична стерильна.
Держархбудінспекцією рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів протягом звітного періоду не приймалися.

Розподіл сум надходжень до державного бюджету від штрафних санкцій у розрізі відповідних органів державного ринкового нагляду 

У доповнення до інформації, зазначеної у діаграмі розподілу сум надходжень до державного бюджету від штрафних санкцій, слід зазначити, наступне.
Держпродспоживслужбою у 2016 році за порушення законодавства в сфері ринкового нагляду накладено штрафних санкцій до суб’єктів господарювання на суму 2,1 млн. грн., з них до Державного бюджету стягнуто – 1,5 млн. грн.
У 2017 році за порушення законодавства в сфері ринкового нагляду накладено штрафних санкцій до суб’єктів господарювання на 
суму 5,3 млн. грн., з них до Державного бюджету стягнуто – 3,01 млн. грн.
Держпрацею у 2016 році за порушення законодавства в сфері ринкового нагляду накладено штрафних санкцій до суб’єктів господарювання на суму 64 175 грн., з них до Державного бюджету стягнуто – 59 925 грн.
У 2017 році за порушення законодавства в сфері ринкового нагляду накладено штрафних санкцій до суб’єктів господарювання на суму 14 025 грн., з них до Державного бюджету стягнуто – 14 025 грн.
Держлікслужбою у 2016 році за порушення законодавства в сфері ринкового нагляду накладено штрафних санкцій до суб’єктів господарювання на суму 2 550 грн., з них  до Державного бюджету стягнуто – 2 550 грн.
У 2017 році за порушення законодавства в сфері ринкового нагляду накладено штрафних санкцій до суб’єктів господарювання на суму 270 266 грн., з них до Державного бюджету стягнуто – 239 496 грн.
Держархбудінспекцією штрафні санкції до суб’єктів господарювання протягом звітного періоду не застосовувалися.
Протягом 2016-2017 років основними порушеннями дотримання вимог законодавства у сфері державного ринкового нагляду органами ринкового нагляду переважно виявлено такі:
-	відсутність знаку відповідності технічним регламентам на продукції;
-	неналежне застосування знаку відповідності технічним регламентам на продукції;
-	відсутність декларацій про відповідність продукції; 
-	відсутність інформації про походження продукції та її подальший обіг;
-	відсутність адреси та найменування виробника та/або імпортера;
-	відсутність маркування згідно з вимогами закону щодо порядку застосування мов тощо.
Держекоінспекцією, Укртрансбезпекою та ДСНС заходи ринкового нагляду у 2015-2017 роках не проводилися, оскільки постанова № 1069, якою визначені сфери відповідальності цих новоутворених органів ринкового нагляду, набрала чинності лише з 20.06.2017.
Також слід зазначити, що цими органами не складалися секторальні плани ринкового нагляду, які відповідно до законодавства затверджуються  органами ринкового нагляду не пізніше 1 грудня року, що передує плановому.

Співпраця органів ринкового нагляду із органами доходів і зборів 
Органи ринкового нагляду в рамках Закону про ринковий нагляд співпрацюють з органами доходів і зборів в частині здійснення контролю продукції в зонах митного контролю. Контроль продукції здійснюється щодо продукції, заявленої у режим імпорту, реімпорту або будь-який інший митний режим, що передбачає вільний обіг цієї продукції на митній території України.
У разі якщо органами ринкового нагляду було вжито обмежувальних (корегувальних) заходів щодо ввезеної на митну територію України з іншої держави продукції, що не відповідає встановленим вимогам, відповідні органи ринкового нагляду повідомляють органи доходів і зборів про таку продукцію.
В свою чергу органи доходів і зборів повідомляють органи ринкового нагляду, до сфери відповідальності якого належить здійснення ринкового нагляду щодо відповідного виду продукції, про призупинення митного оформлення такої продукції. 
На підставі повідомлення органу доходів і зборів відповідний орган ринкового нагляду проводить перевірку характеристик продукції, митне оформлення якої призупинено. За необхідності може бути проведено виїзну перевірку характеристик продукції в місці її зберігання під митним контролем. Зазначена перевірка проводиться з урахуванням інформації, що міститься у повідомленні органу доходів і зборів про призупинення митного оформлення продукції.
Так, у 2017 році до Держпродспоживслужби надійшло 2 повідомлення від органів доходів і зборів про припинення митного оформлення газового обладнання. 
За результатами проведених заходів з ринкового нагляду територіальними органами Держпродспоживслужби було прийнято рішення про заборону введення такої продукції в обіг на території України оскільки зазначена продукція не відповідає встановленим вимогам, в частині відсутності на продукції знаку відповідності технічним регламентам, передбачені постановою Кабінету Міністрів України від 24.09.2008 № 856 “Про затвердження Технічного регламенту приладів, що працюють на газоподібному паливі”. 
Також у 2017 році до Держлікслужби надійшло 1 повідомлення від органів доходів і зборів про припинення митного оформлення універсальної помпи та трубки для перистальтичних помп. 
За результатами проведених заходів з ринкового нагляду територіальними органами Держлікслужби було прийнято рішення про заборону введення такої продукції в обіг на території України, оскільки зазначена продукція не відповідає встановленим вимогам в частині відсутності маркування продукції знаком відповідності технічним регламентам, відсутності маркування на товарі українською мовою, відсутності сертифіката відповідності, декларації про відповідність Технічного регламенту щодо медичних виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України          від 02.10.2013 № 753.

Інформаційні системи державного ринкового нагляду 
На сьогодні законодавством передбачено функціонування системи оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик, та національної інформаційної системи державного ринкового нагляду (далі – інформаційні системи ринкового нагляду), які забезпечують обмін між органами виконавчої влади інформацією про продукцію, що є небезпечною, а також містять відомості щодо всіх рішень, прийнятих органами ринкового нагляду відповідно до Закону про ринковий нагляд та Закону про загальну безпечність. 
Мінекономрозвитку забезпечено створення зазначених вище інформаційних систем за рахунок коштів виділених в рамках виконання Угоди про фінансування програми “Сприяння взаємній торгівлі шляхом усунення технічних бар'єрів у торгівлі між Україною та Європейським Союзом”. 
На даний час Мінекономрозвитку проведено попередні та додаткові випробування інформаційних систем ринкового нагляду.
Також, в грудні 2017 року підключено в тестовому режимі до систем Держпродспоживслужбу та її територіальні підрозділи, а також проведено навчання відповідальних від Служби адміністраторів та користувачів систем.
З метою введення інформаційних систем ринкового нагляду в постійну експлуатацію необхідно провести роботи щодо сумісності інформаційних систем ринкового нагляду з інформаційною системою органів доходів і зборів. З цією метою Мінекономрозвитку 02.07.2018 підписано Угоду про інформаційне співробітництво між ДФС та Мінекономрозвитку. 
Введення в експлуатацію інформаційних систем ринкового нагляду дозволить:
- забезпечити між органами ринкового нагляду та органами доходів і зборів оперативний обмін інформацією про нехарчову продукцію, що становить серйозний ризик для людини, та запобіганню потрапляння такої небезпечної продукції на споживчий ринок України;
- інформувати громадськість про продукцію, яка становить або може становити ризик для людини або навколишнього середовища та потребує негайного втручання держави.;
- надати можливість доступу України до європейських систем повідомлення про продукцію, що становить серйозний ризик.

Проблеми, виявлені під час реалізації органами ринкового нагляду  державної політики в сфері державного ринкового нагляду  
Протягом 2015-2017 років виявлено ряд проблемних питань під час реалізації органами ринкового нагляду державної політики в сфері державного ринкового нагляду, а саме:
1. Довготривалий час проведення оптимізації центральних органів виконавчої влади відповідно до постанови Кабінету Міністрів України                        від 10.09.2014 № 442 “Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади”, а також дія мораторію на проведення перевірок.
Проведення оптимізації центральних органів виконавчої влади, а також дія мораторію на проведення перевірок вплинуло на кількісний та фаховий склад працівників з питань державного ринкового нагляду, тому наразі є необхідність в періодичному проведенні навчальних семінарів з питань державного ринкового нагляду з метою підвищення кваліфікації працівників у цій сфері. 
2. Відсутність коштів на проведення експертизи зразків продукції. 
Слід зазначити, що у звітному періоді органами ринкового нагляду, крім Держпродспоживслужби, не передбачалися кошти на відбір зразків. В той же час, статтею 27 Закону про ринковий нагляд передбачено, що витрати, пов’язані з відбором, доставкою та проведенням експертизи (випробування), у тому числі з оплатою зразків продукції, фінансуються за рахунок органу ринкового нагляду. При цьому, якщо буде доведено небезпечність продукції, кошти повертаються до держбюджету в повному обсязі. Неможливість проведення відбору та експертизи (випробування) зразків продукції через відсутність коштів знижує ефективність проведення органами ринкового нагляду перевірки нехарчової продукції. 
Крім того, на сьогодні фінансування діяльності органів ринкового нагляду є недостатньою, а в деяких випадках його повна відсутність. Це  пов’язано з тим, що не всі органи ринкового нагляду здійснюють бюджетні запити, що потребує від них розроблення відповідного проекту акта. Також проблемою є несвоєчасність виділення бюджетних коштів на закупівлю зразків та лабораторні дослідження, а також тривалість проведення тендерних процедур.
3. Існування ототожнення понять “державний ринковий нагляд” і “державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності”, які визначені Законом про ринковий нагляд та Законом України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” (далі – Закон про контроль) відповідно.
Дія мораторію на проведення перевірок підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців контролюючими органами, встановленого законами України “Про Державний бюджет України на 2014 рік” та “Про внесення змін та визнання такими, що втратили чинність, деяких законодавчих актів України”, призвела до поширення дії цих законів також на обмеження діяльності органів ринкового нагляду.
Також у зв’язку із ототожненням зазначених вище понять виникають колізії правового регулювання під час реалізації органами ринкового нагляду державної політики у сфері ринкового нагляду.
Мінекономрозвитку неодноразово отримувало звернення від суб’єктів господарювання та органів ринкового нагляду щодо надання роз’яснень із застосування окремих положень зазначених вище законів, в частині поширення дії Закону про контроль при здійсненні заходів державного ринкового нагляду.  
4. Низький розмір штрафів за порушення законодавства у сфері державного ринкового нагляду.
На сьогодні наповнення ринку фальсифікованою, контрафактною та контрабандною продукцією, зазвичай низької якості, не тільки завдає шкоди економічним інтересам споживачів, але і витісняє з ринку сумлінний бізнес, як виробників так і продавців, які не в змозі конкурувати з тіньовим сегментом економіки, а розміри штрафних санкцій є мізерними у порівнянні з прибутком від незаконної діяльності.
Так, відповідно до статті 188-37 Кодексу України про адміністративні правопорушення невиконання законних вимог посадових осіб органів ринкового нагляду та їх територіальних органів щодо проведення перевірки, ненадання їм передбаченої законодавством інформації чи надання недостовірної інформації, створення інших перешкод для виконання покладених на них обов'язків тягне за собою накладення штрафу від десяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а це від 170               до 340 грн.  
5. Низька обізнаність споживача щодо інформації про небезпечну нехарчову продукцію.
На сьогодні не всі офіційні сайти органів ринкового нагляду в повній мірі висвітлюють оперативну, актуальну та корисну для споживача інформацію щодо наявної в обігу на ринку України небезпечної нехарчової продукції. 
Відсутність функціонування системи оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик лишає можливості споживача оперативного отримання інформації про небезпечну нехарчову продукцію.

Висновки та пропозиції:
За результатами проведеного аналізу та враховуючи викладене державний ринковий нагляд здійснювався органами ринкового нагляду у відповідності до вимог законодавства у сфері державного ринкового нагляду.
Діяльність органів ринкового нагляду здійснювалась в межах сфери їх відповідальності, що виключало можливість дублювання їх функцій.
Також слід зазначити, що обмежувальні (корегувальні) заходи, які вживалися органами ринкового нагляду, були пропорційні рівню загрози відповідної продукції суспільним інтересам.
Використовуючи інтегрований підхід до формування і реалізації державної політики у сфері державного ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, під час розроблення проекту секторального плану органами ринкового нагляду враховувалось:
- наявні та очікувані зміни законодавства;
- належність видів продукції до підвищеного ступеню ризику;
- результати аналізу інформації, одержаної за допомогою міжнародних, регіональних та іноземних систем повідомлення про продукцію, що становить серйозний ризик та/або не відповідає загальним вимогам щодо забезпечення безпечності (зокрема, система RAPEX – швидка система попередження споживачів про небезпечну для життя і здоров’я людей нехарчову продукцію, яка діє в країнах Євросоюзу); 
- наявність підстав вважати, що продукція є небезпечною та/або не відповідає встановленим вимогам відповідно до звернень, що надійшли від споживачів (користувачів) про розповсюдження продукції, споживання (користування) якої заподіяло шкоди суспільним інтересам та/або продукції, яка має недоліки, що можуть призвести до заподіяння шкоди;
- повідомлення суб’єктів господарювання про продукцію, що не відповідає загальній вимозі щодо безпечності продукції; 
- комплексний аналіз результатів роботи територіальних органів.
Зміни, що вносилися протягом звітного періоду до секторальних планів ринкового нагляду на відповідний рік вносилися шляхом підготовки органами ринкового нагляду відповідних обґрунтувань та оприлюднення їх на офіційних сайтах цих органів.  
Водночас необхідно зазначити, що протягом звітного періоду система органів ринкового нагляду працювала не в повному обсязі, лише на 40%, і, як наслідок, заходи ринкового нагляду проводилися органами ринкового нагляду не в достатній кількості та не охопили всі сфери відповідальності, визначені законодавством.
Це пов’язано із проведенням реорганізації центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів, дією мораторію на проведення перевірок суб’єктів господарювання, що призвело до відсутності професійних кадрів та достатнього фінансування, необхідності утворення і формування нового кадрового складу та визначення посадових осіб для виконання повноважень, визначених законодавством в сфері державного ринкового нагляду.
Разом з тим, можливість реалізації заходів ринкового нагляду в повному обсязі мала тільки Держпродспоживслужба. Так, нею були здійснені відповідні заходи щодо забезпечення державного фінансування, у тому числі на проведення процедури відбору зразків продукції для подальшої їх експертизи. 
З метою усунення недоліків та забезпечення додержання вимог законодавства про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції, необхідно:
1. Створити окремі структурні підрозділи в органах ринкового нагляду для виконання повноважень у сфері їх відповідальності.
2. Центральним органам виконавчої влади, які визначені органами державного ринкового нагляду, а також головним розпорядникам бюджетних коштів, які спрямовують та координують діяльність органів ринкового нагляду через відповідних міністрів, під час формування бюджетних запитів на наступний рік передбачити в державному бюджеті кошти на здійснення державного ринкового нагляду, зокрема, на відбір, доставку та проведення експертизи (випробування) зразків продукції, у тому числі на їх оплату.
3. Мінекономрозвитку забезпечити створення комунікаційної платформи між органами ринкового нагляду та органами доходів і зборів з метою забезпечення взаємодії між центральними органами виконавчої влади для підготовки узгоджених пропозицій з удосконалення державного ринкового нагляду та обміну досвідом.
3. Центральним органам виконавчої влади, які визначені органами державного ринкового нагляду, на наступний рік передбачити кошти як за рахунок державного бюджету, так і за кошти донорської допомоги ЄС для:
- проведення навчальних семінарів та тренінгів з метою підвищення рівня професійної компетентності спеціалістів у сфері ринкового нагляду та його інформаційного забезпечення;
- участі у здійсненні заходів міжнародного співробітництва у сфері забезпечення безпечності продукції, здійснення ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції та для обміну досвідом з органами ринкового нагляду європейських країн.
4. Необхідність законодавчого врегулювання питання щодо розмежування понять “державний ринковий нагляд” та “державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності”, які визначені Законом України “Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції” та Закону України “Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності” відповідно. 
5. Забезпечити функціонування системи оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик, та національної інформаційної системи державного ринкового нагляду у повному обсязі. 
6. Переглянути розміри штрафних санкції у відповідності до загрози суспільним інтересам. 

Схема розподілу сфер відповідальності органів ринкового нагляду

енергоспоживчі продукти, в тому числі побутові холодильні прилади та побутові пральні машини; побутові посудомийні машини; електричне та електронне обладнання; водогрійні котли; прилади, що працюють на газоподібному паливі; машини, призначені для застосування пестицидів і агрохімікатів; сільськосподарські та лісогосподарські трактори; радіообладнання; електричні лампи та світильники; текстильні волокна і текстильні вироби; мийні засоби; засоби вимірювальної техніки; низьковольтне електричне обладнання; іграшки; взуття; телевізори; кондиціонери повітря

51 %
Держпродспоживслужба

прості посудини високого тиску, ліфти, канатні дороги для перевезення пасажирів,  обладнання, що працює під тиском, засоби індивідуального захисту, вибухові матеріали,  машини та устаткування промислового призначення, пересувне обладнання, що працює під тиском, знаки безпеки і захисту здоров’я працівників

	                                 	

23 %
Держпраці

	  

11 %
Укртрансбезпека

морське обладнання, прогулянкові судна, інфраструктура залізничного транспорту, рухомий склад залізничного транспорту, колісні транспортні засоби

Органи державного ринкового   нагляду 

6 %
Дежлікслужба

4 %                                    Держекоінспекція

медичні вироби та допоміжні засоби до них, активні медичні вироби, які імплантують, медичні вироби для діагностики in vitro та їх допоміжні засоби

автомобільні бензини, дизельне, суднове та котельне паливо

будівельні вироби

3 %
Держархбудінспекція

		

піротехнічні вироби

2 %
ДСНС

	

% - відсоток видів нехарчової продукції, щодо якої відповідним органом ринкового нагляду здійснюється ринковий нагляд, від загальної кількості видів нехарчової продукції щодо якої відповідно до постанови № 1069 здійснюється ринковий нагляд.
* зеленим кольором ідентифіковані органи ринкового нагляду та види продукції, щодо яких ринковий нагляд здійснювався.